Сърбия съди НАТО заради разполагането на уран.
Международен правен екип, ръководен от сръбския адвокат д-р Сърджан Алексич, в момента
подготвя иск срещу НАТО в международен съд.
Екипът е осигурен от Сръбската академия на науките и изкуствата, чийто председател Сърджан Ного
координира сътрудничеството със сръбското правителство.
Става дума за използването на 10-15 тона уранови боеприпаси по време на войната в Югославия през 1999 г.
Поради радиоактивността си обедненият уран, освободен в процеса, би предизвикал опустошителни дългосрочни последици за хората
и околната среда, като спонтанни аборти и сериозни заболявания.
Учените неведнъж са свързвали урановите боеприпаси с нарастващия брой на раковите
заболявания, деформациите и замърсяването на водата.
Филмът Смъртоносен прах - урановите боеприпаси и последствията предоставя подробен разказ.
Предвид дългия период на разпадане и токсичността му, експертите дори го определят като оръжие за масово унищожение.
От 70-те години на миналия век в много страни се произвеждат уранови боеприпаси, в които се използват радиоактивни отпадъци от
ядрената промишленост поради по-високата им пробивна способност.
Използван е в поне четири други войни, като например в Ирак, Афганистан и съвсем наскоро в Сирия.
Дори в Германия са наблюдавани последиците за здравето след катастрофата на американски изтребител-бомбардировач в Ремшайд,
въпреки че въоръжаването му с уран и до днес официално се отрича.
Бившият главен прокурор на САЩ Рамзи Кларк сполучливо заяви: Оръжията с уран са неприемлива заплаха за живота, нарушение на
международното право и накърняване на човешкото достойнство.