Serbia haastaa Naton oikeuteen uraanin sijoittamisesta.
Serbialaisen asianajajan, tohtori Srdjan Aleksicin johtama kansainvälinen oikeusryhmä valmistelee parhaillaan kanteen
nostamista Natoa vastaan kansainvälisessä tuomioistuimessa.
Ryhmän tarjoaa Serbian tiede- ja taideakatemia, jonka puheenjohtaja Srdjan Nogo
koordinoi yhteistyötä Serbian hallituksen kanssa.
Kyse on 10-15 tonnin uraanipanosten käytöstä Jugoslavian sodassa vuonna 1999.
Radioaktiivisuutensa vuoksi prosessissa vapautunut köyhdytetty uraani olisi aiheuttanut ihmisille ja ympäristölle tuhoisia
pitkäaikaisvaikutuksia, kuten keskenmenoja ja vakavia sairauksia.
Tutkijat ovat toistuvasti yhdistäneet uraanipanokset syöpätapausten,
epämuodostumien ja veden saastumisen lisääntymiseen.
Elokuva Death Dust - Uranium Ammunition and the Consequences (Kuoleman pöly - uraanipanokset ja
seuraukset) tarjoaa yksityiskohtaisen kuvauksen.
Pitkän hajoamisajan ja myrkyllisyyden vuoksi asiantuntijat kutsuvat sitä jopa joukkotuhoaseeksi.
1970-luvulta lähtien monissa maissa on tuotettu uraanipatruunoita, joissa on käytetty ydinvoimateollisuuden
radioaktiivista jätettä sen suuremman läpäisykyvyn vuoksi.
Sitä on käytetty ainakin neljässä muussa sodassa, kuten Irakissa, Afganistanissa ja viimeksi Syyriassa.
Jopa Saksassa on havaittu terveysvaikutuksia Remscheidissä pudonneen yhdysvaltalaisen
hävittäjäpommikoneen pudottua, vaikka sen varustaminen uraanilla kielletään virallisesti vielä tänäkin päivänä.
Yhdysvaltain entinen oikeusministeri Ramsey Clark totesi osuvasti: DU-aseet ovat mahdoton uhka elämälle,
kansainvälisen oikeuden rikkomus ja ihmisarvon loukkaus.