Serbija iesūdz NATO tiesā par urāna izvietošanu.
Serbijas jurista Dr. Srdjana Aleksiča vadītā starptautiskā juridiskā komanda pašlaik
gatavo prasību pret NATO starptautiskajā tiesā.
Komandu nodrošina Serbijas Zinātņu un mākslu akadēmija, kuras prezidents Srdjans Nogo koordinē sadarbību ar Serbijas valdību.
Runa ir par 10 līdz 15 tonnu urāna munīcijas izmantošanu Dienvidslāvijas karā 1999. gadā.
Radioaktivitātes dēļ noplicinātais urāns, kas izdalījās šajā procesā, būtu izraisījis postošas ilgtermiņa sekas cilvēkiem
un videi, piemēram, spontānos abortus un nopietnas slimības.
Zinātnieki ir vairākkārt norādījuši, ka urāna munīcija ir saistīta ar strauji pieaugošo vēža
gadījumu skaitu, kroplībām un ūdens piesārņojumu.
Filmā Nāves putekļi - urāna munīcija un sekas ir sniegts detalizēts apraksts.
Ņemot vērā tā ilgo sabrukšanas periodu un toksiskumu, eksperti to pat dēvē par masu iznīcināšanas ieroci.
Kopš pagājušā gadsimta 70. gadiem daudzās valstīs tiek ražota urāna munīcija, izmantojot radioaktīvos atkritumus, kas radušies
kodolrūpniecībā, jo tie ir ar lielāku caurlaidīgo spēju.
Tā ir izmantota vismaz četros citos karos, piemēram, Irākā, Afganistānā un pavisam nesen Sīrijā.
Pat Vācijā ir novērotas sekas uz veselību pēc ASV iznīcinātāja bumbvedēja avārijas Remšeidā, lai gan tā
bruņojums ar urānu vēl joprojām tiek oficiāli noliegts.
Bijušais ASV ģenerālprokurors Ramsijs Klārks (Ramsey Clark) trāpīgi norādīja: DU ieroči ir nepieņemams drauds dzīvībai,
starptautisko tiesību pārkāpums un cilvēka cieņas aizskaršana.