Legalizacija kanabisa. Tko ima koristi od toga?
Neuljepšana mišljenje. Danas s prof. Jörgom Barbenom, specijalistom pedijatrije i adolescentne medicine.
Prema izvješću njemačke vlade iz 2018. o drogama i ovisnostima, oko sedam posto Nijemaca u dobi od 18 do 59 godina
konzumiralo je kanabis jednom ili više puta u protekloj godini.
Kao uvod u definicije kanabisa, konoplje, marihuane i hašiša, treba napomenuti da je cannabis latinska riječ za konoplju.
Marijuana ili trava odnosi se na sušene listove ženske cvjetajuće biljke.
Hashiš je prikupljena i obično prešana smola biljke konoplje.
Legalizacija kanabisa sve se više raspravlja u mnogim europskim zemljama.
Prema Švicarskoj komisiji za pitanja ovisnosti, pitanje sada manje jest hoće li se kanabis legalizirati, a više kako to učiniti.
Stoga se profesor dr. Jürg Barben, specijalist pedijatrije i adolescentne medicine, zapitao
tko bi imao koristi od legalizacije kanabisa.
Klagemauer TV u nastavku objavljuje skraćeni isječak iz svoje istrage, koja je objavljena u Swiss Medical Journalu:
Jedva zamislivo prije 40 godina, ali sada je stvarnost:
Iako je marihuana na saveznoj razini u Sjedinjenim Američkim Državama i dalje klasificirana kao ilegalna droga, 30
saveznih država legaliziralo je kanabis u medicinske svrhe.
i deset američkih saveznih država legaliziralo je kanabis za rekreativnu upotrebu.
Od sredine 2016. godine u Švicarskoj su također legalno dostupni proizvodi od kanabisa s udjelom THC-a manjim od 1%.
U Švicarskoj je već 580 tvrtki ušlo u legalni posao s konopljom, a bum je 2017. godine po prvi put
donio 15 milijuna švicarskih franaka u državnu blagajnu.
U SAD-u se razvila golema industrija kanabisa vrijedna milijarde.
Industrija kanabisa mnogo je naučila od industrije duhana.
Tko je financirao legalizaciju?
U detaljnom izvješću organizacija National Families in Action (NFIA) po prvi je put detaljno dokumentirala novčane tokove
koji su se koristili za referendume o legalizaciji kanabisa u Sjedinjenim Američkim Državama tijekom proteklih 20 godina.
Od 1996. godine tri milijardera – George Soros, Peter Benjamin Lewis i John Sperling – doprinijeli su s oko 80 % novca potrošenog
na referendume u pojedinim američkim saveznim državama.
Već 1992. godine George Soros, koji je stekao bogatstvo kao financijski špekulant, donirao je 15 milijuna američkih
dolara kampanji za legalizaciju kanabisa u medicinske svrhe.
Tek kasnije je iskoristio svoju Zakladu Otvoreno društvo u borbi za potpunu legalizaciju, prvo u Urugvaju.
Sva trojica su vidjela put do potpune legalizacije u prethodnoj primjeni i upotrebi kanabisa u medicini.
Legalizacija kanabisa i njezine posljedice
Legalizacija kanabisa za rekreativnu upotrebu otvara marketinške mogućnosti čije je posljedice trenutno teško predvidjeti.
Rasprave o tome kako ograničiti zdravstvene probleme koje ovo uzrokuje novim regulatornim mjerama
zahtijevat će ogromne financijske i pravne resurse.
Industrija marihuane mogla bi slijediti isti put kao industrija duhana.
Tijekom posljednjeg stoljeća duhanska cigareta je razvijena u savršen uređaj za isporuku nikotina i, putem
podmuklih marketinških kampanja, povećala je udio pušača cigareta s 1% u 1880. na 50% u 1950. godini.
Broj korisnika kanabisa starijih od dvanaest godina procjenjuje se na 22 milijuna ljudi u Sjedinjenim Američkim Državama,
od kojih 10 % koristi kanabis isključivo u medicinske svrhe.
Broj pušača kanabisa porastao je s 6,2 % u 2002. na 8,3 % u 2015.
Zaključak: Poput duhana, trgovina kanabisom također je posao koji uključuje supstancu izazivajuću ovisnost
čije su fizičke i psihološke posljedice dobro poznate.
U svrhu legalizacije marihuanu su namjerno umanjili, a odabrani rijetki zarađuju milijarde na njoj.
Nakon što su postignuti početni uspjesi u borbi protiv epidemije duhana zahvaljujući globalnim naporima u okviru Okvirne
konvencije Svjetske zdravstvene organizacije o kontroli duhana, legalizacija kanabisa stvara novu
epidemiju čije je posljedice trenutno teško predvidjeti.
Iz tog razloga su razne medicinske organizacije, poput Njemačkog društva za pneumologiju, sada u pozicijskom dokumentu
i izvješću skrenule pozornost na opasnosti uporabe kanabisa.
Ovim se zaključuje izvješće dr. Barbene, koje pokazuje da je dobrobit ljudi samo površno u pozadini legalizacije kanabisa.
Stoga ostaje pitanje: Koje su sile koje žele provesti legalizaciju kanabisa?
Koji viši cilj oni slijede s čovječanstvom – a osobito s mladima?
Mora postojati šira slika o kojoj vrijedi razmisliti!