Yhdysvallat on käynyt kaksisataa yhdeksäntoista sotaa verrattuna Venäjään, Kiinaan, Iraniin ja Saksaan.
Kaikki, jotka ovat aina nähneet Yhdysvaltain vaali- ja sotapolitiikan punaisen langan läpi, ovat
alusta alkaen veikanneet Hillary Clintonin olevan Yhdysvaltain ensimmäinen naispresidentti.
Miksi? Koska hän on valmiimpi kuin kukaan muu ihminen maan päällä tekemään äärimmäisen
uhrauksen esi-isiensä verenhimoiselle sodanjumalalle.
Jälkimmäinen tavoite ei muutu, vaikka Donald Trump valittaisiinkin.
Sillä sodan veri ja sodan aiheuttama verivelka ovat tämän 230 vuotta sitten vapautetun petoeläimen ravintoa tai ruokaa.
Ja se käyttää aina samaa taktiikkaa hiipimään kimppuumme.
Obaman 8 vuotta sitten pitämässä virkaanastujaispuheessa tämä tosiasia tiivistyy pähkinänkuoressa:
Hän esitti itsensä äänestäjilleen sodanvastaisena presidenttinä.
Obama sanoi: "Lupaan teille, että jos joukkomme eivät ole lähteneet ennen kuin minusta tulee
presidentti, se on ensimmäinen asia, jonka teen.
Tuon joukkomme kotiin.
Me lopetamme tämän sodan. Siihen voitte luottaa."
Mutta nyt, vain 8 vuotta myöhemmin, Obama jää historiaan Yhdysvaltojen suurimpana sotapresidenttinä.
Hän kävi sotaa pidempään kuin Bush ja kukaan muu presidentti Yhdysvaltojen historiassa ennen häntä.
Hillary Clinton ja Donald Trump käyttävät nyt samaa salakavalaa taktiikkaa kuin Obama.
Kaikkien edeltäjiensä tavoin he näyttävät äänestäjille samettitassunsa etukäteen kynnet sisään vedettyinä.
Ja jälleen kerran koko Amerikka hurraa heille, kaikki heidän faninsa Euroopassa huutavat, riemua on lammen molemmin puolin.
Myös joukkotiedotusvälineet ovat jälleen kerran tulvillaan äänekkäitä ylistyslauluja...
Ja jälleen kerran sama hiipivä laji lupaa maailmanrauhaa.
Mutta kuten aina, se on petoeläinlaji.
Se, että näin on, käy ilmi edellisestä tarinasta:
Hillary Clinton on luultavasti suurin ja vakavin uhka maailmanrauhalle tällä hetkellä.
Loppujen lopuksi Hillary Clinton oli se, joka kannatti kiihkeästi Irakin sotaa George Bush Juniorin aikana.
Kun Hillarysta tuli Barack Obaman ulkoministeri, hänellä oli keskeinen rooli Naton hyökkäyksissä Libyaan.
Hillary Clinton on jo tunnustautunut Iranin arkkiviholliseksi.
Hän sanoi jo vuonna 2008: "Jos minusta tulee presidentti, hyökkäämme Iraniin!".
Kaikki sodanvastaiset aktivistit eivät ole koskaan antaneet anteeksi tai edes unohtaneet näitä sanoja!
Tällä muuttumattomalla vihamielisellä asenteella hän on nyt askeleen päässä puheenjohtajakaudestaan.
Hillary Clintonia pidetään innokkaana Israelin etujen lobbaajana, ja Clintonin perheen säätiöt ovat saaneet miljoonalahjoituksia
Saudi-Arabiasta ja muista Persianlahden valtioista.
Mutta myös ydinasevalta Israelia ja saudeja pidetään Iranin arkkivihollisina ja ne ovat valmiita sotimaan Irania vastaan.
Hillary on myös jo kauan sitten tehnyt itsestään nimen mahdollisia ja todellisia vihollisvaltioita
vastaan tehtävien sotilaallisten ensi-iskujen kannattajana.
Vaikka heidän näennäinen vastustajansa Donald Trump näyttelee tällä hetkellä yhä täydellisesti eristäytyjän rooliaan, emme saa
koskaan unohtaa, että nämä kaksi viimeistä ehdokasta ovat aina kuuluneet samaan petoeläinryhmään - vain eri turkiskuvioilla.
Ne ovat aina vain saman kolikon kaksi puolta - siinä on juju.
Aina kun todelliset vastustajat, kuten Kennedyn veljekset, pääsivät sattumalta valtaan, he saivat vain vähän huomiota.
Tutkivan yhdysvaltalaistoimittajan ja Pulitzer-palkitun Seymour Hershin tutkimuksen mukaan Hillary Clinton on myös vastuussa
vuonna 2012 toteutetusta salaisesta operaatiosta, jossa CIA:n avustuksella salakuljetettiin Libyan
myrkkykaasuvarastoista sariinia Syyriaan, jossa islamistiksi naamioituneet terroristit käyttivät sitä.
Myöhemmin myrkkykaasuiskusta syytettiin al-Assadin hallitusta, ja sen tarkoituksena oli toimia
tekosyynä Yhdysvaltojen sotilaalliselle väliintulolle.
Seuraavassa luettelossa esitetään Yhdysvaltojen viimeisten 230 vuoden aikana käymät sodat verrattuna yleisesti
pelättyihin maihin Venäjään, Kiinaan, Iraniin ja Saksaan.
Jokainen tämän vertailun katsoja päättäköön, millä näistä viidestä kansakunnasta on vaarallisimmat petoeläinominaisuudet.
Tämä johtuu siitä, että Yhdysvaltojen sodat ovat ennen kaikkea hyökkäyssotia.
Ne ovat 230-vuotisen olemassaolonsa aikana käyneet peräti 219 sotaa muita kansoja vastaan, jotka eivät ole koskaan
vahingoittaneet niitä, tai terrorisoineet niitä muulla tavoin.
Riippumatta siitä, mikä puolue on vallassa, Yhdysvaltojen hallinto järjestää sotatoimensa johdonmukaisesti
ylempien plutokraattiensa käsikirjoituksen mukaisesti.
Vain heidän valtapoliittiset tavoitteensa pätevät.
Tässä on taulukko sodan yleiskatsauksesta.
Pöydän kanssa sodan yleiskatsaus USA:
1) 1775-1783: Vallankumoussota Isoa-Britanniaa vastaan 2) 1775-1776: Kanada
3) 1776-1890 intiaanisodat 4) 1798-1800 merisota Ranskan kanssa (ilman sodanjulistusta)
5) 1801-1805 Tripoli, ensimmäinen Barbarian sota 6) 1806 Meksiko (Espanjan alue)
7) 1806-1810 Meksikonlahti 8) 1810 Länsi-Florida (Espanjan alue)
9) 1812 Melian saaren miehitys (Espanjan alue).
10) 1812-1815 Iso-Britannia (sodan julistus)
11) 1812-1815 Kanada 12) 1813 Länsi-Florida (Espanjan alue)
13) 1813-1814 Marquesas-saaret 14) 1814 Espanjan Florida
15) 1814-1825 Karibit 16) 1815 Alger, toinen berberisota
17) 1815 Tripoli 18) 1816 Espanjalainen Florida, ensimmäinen Seminole-sota
19) 1817 Amelian saari (Espanjan alue) 20) 1818 Oregon
21) 1820-1823 Afrikka (orjakaupan torjunta) 22) 1822 Kuuba
23) 1823 Kuuba 24) 1824 Kuuba
25) 1824 Puerto Rico (Espanjan alue) 26) 1825 Kuuba
27) 1827 Kreikka 28) 1831-1832 Falklandin saaret
29) 1832 Sumatra 30) 1833 Argentiina
31) 1835-1936 Peru 32) 1836 Meksiko
33) 1838-1839 Sumatra 34) 1840 Fidžisaaret
35) 1841 Samoa 36) 1841 Drummondin saaret, Kingsmill-ryhmä
37) 1842 Meksiko
38) 1843 Afrikka 39) 1844 Meksiko
40) 1846-1848 Meksiko 41) 1849 Smyrna
42) 1851 Turkki 43) 1851 Johanna-saari (Afrikan itäpuolella)
44) 1852-1853 Argentiina 45) 1853 Nicaragua
46) 1853-1854 Riukio ja Boninsaaret (Japani) 47) 1854 Kiina
48) 1854 Nicaragua 49) 1855 Kiina
50) 1855 Fidžisaaret 51) 1855 Uruguay
52) 1856 Panama, Uuden Granadan tasavalta 53) 1856 Kiina
54) 1857 Nicaragua 55) 1858 Uruguay
56) 1858 Fidžisaaret
57) 1858-1859 Turkki 58) 1859 Paraguai
59) 1859 Meksiko 60) 1859 Kiina 1859
61) 1860 Angola, Portugalin Länsi-Afrikka 62) 1860 Kolumbia, Panamanlahti
63) 1863 Japani 64) 1864 Japani
65) 1864 Japani 66) 1865 Panama
67) Meksiko 1866 68) Kiina 1866
69) 1867 Formosan saari 70) 1868 Japani
71) 1868 Uruguay 72) 1868 Kolumbia
73) 1870 Meksiko 74) 1870 Havaijin saaret
75) 1871 Korea 76) 1873 Kolumbia
77) 1873 Meksiko 78) 1874 Havaijin saaret
79) 1876 Meksiko 80) 1882 Egypti
81) 1885 Panama (Colón) 82) 1888 Korea
83) 1888 Haiti 84) 1889 Samoa
85) 1889 Havaijin saaret 86) 1890 Argentiina
87) 1891 Haiti 88) 1891 Beringinmeri
89) 1891 Chile 90) 1893 Havaiji
91) 1894 Brasilia 92) 1894 Nicaragua
93) 1894-1896 Korea 94) 1894-1895 Kiina
95) 1895 Kolumbia 96) 1896 Nicaragua
97) 1898-1899 Kiina 98) 1898 Nicaragua
99) 1898 Amerikan ja Espanjan sota 100) 1899 Samoa
101) 1899-1901 Filippiinit 102) 1900 Kiina
103) 1901 Kolumbia 104) 1902 Kolumbia
105) 1902 Kolumbia 106) 1903 Honduras
107) 1903 Dominikaaninen tasavalta 108) 1903 Syyria
109) 1903-1914 Panama 110) 1904 Dominikaaninen tasavalta
111) 1904-1905 Korea 112) 1904 Tangier, Marokko
113) 1904 Panama 114) 1904-1905 Korea
115) 1906-1909 Kuuba 116) 1907 Honduras
117) 1910 Nicaragua 118) 1911 Honduras
119) 1911 Kiina 120) 1912 Honduras
121) 1912 Panama 122) 1912 Kuuba
123) Kiina 1912 124) Turkki 1912
125) 1912-1925 Nicaragua 126) 1912-1941 Kiina
127) 1913 Meksiko 128) 1914 Haiti
129) 1914 Dominikaaninen tasavalta 130) 1914-1917 Meksiko
131) 1915-1934 Haiti 132) 1917-1918 Ensimmäinen maailmansota
133) 1917-1922 Kuuba 134) 1918-1919 Meksiko
135) 1918-1920 Panama 136) 1918-1920 Neuvosto-Venäjä
137) 1919 Honduras 138) 1920-1922Venäjä (Siperia)
139) 1920 Kiina 140) 1920 Guatemala
141) 1921 Panama-Costa Rica 142) 1922 Turkki
143) 1924 Honduras 144) 1924 Kiina
145) 1925 Kiina 146) 1925 Honduras
147) 1925 Panama 148) 1926-1933 Nicaragua
149) 1926 Kiina 150) 1927 Kiina
151) 1933 Kuuba
152) 1940 Newfoundland, Bermuda, Saint Lucia, Bahama, Jamaika, Antigua, Trinidad, Brittiläinen Guayana
153) 1941 Grönlanti (Tanskan alue) 154) 1941 Alankomaat (Alankomaiden Guayana)
155) 1941 Islanti 156) 1941 Saksa, hyökkäykset saksalaisia aluksia vastaan
157) 1941-1945 Saksa, Italia, Japani 158) 1942 Labrador
159) 1945-1960 Kiina (CIA) 160) 1946-1947 Italia (CIA)
161) 1947-1955 Kreikka (CIA) 162) 1945-1955 Filippiinit (CIA)
163) 1950-1953 Korean sota 164) 1949-1953 Albania (CIA)
165) 1955 Saksa (CIA) 166) 1953 Iran (CIA)
167) 1953-1954 Guatemala (CIA) 168) 1955 Costa Rica (CIA)
169) 1956-1957 Syyria (CIA) 170) 1957-1958 Lähi-itä
171) 1957-1958 Indonesia (CIA) 172) 1955-1965 Länsi-Eurooppa (CIA)
173) 1945-1965 Neuvostoliitto (CIA) 174) 1955-1975 Italia (CIA)
175) 1945-1975 30-vuotinen sota Vietnamissa (CIA) 176) 1955-1973 Kambodža (CIA)
177) 1957-1973 Laos (CIA) 178) 1959-1963 Haiti
179) 1960 Guatemala 180) 1960-1963 Ecuador (CIA)
181) 1960-1964 Kongo (CIA) 182) 1961-1961 Brasilia (CIA)
183) 1960-1965 Peru (CIA) 184) 1960-1966 Dominikaaninen tasavalta (CIA)
185) 1950-1980 Kuuba (CIA) 186) 1965 Indonesia (CIA)
187) 1966 Ghana (CIA) 188) 1964-1970 Uruguay (CIA)
189) 1964-1973 Chile (CIA) 190) 1964-1974 Kreikka (CIA)
191) 1964-1975 Bolivia (CIA) 192) 1962-1985 Guatemala (CIA)
193) 1970-1971 Costa Rica (CIA) 194) 1972-1975 Irak (CIA)
195) 1973-1975 Australia (CIA) 196) 1975 Indonesia (CIA)
197) 1975-1985 Angola (CIA) 198) 1975-1978 Zaire (CIA)
199) 1976-1980 Jamaika (taloussota) 200) 1979-1981 Seychellit
201) 1979-1984 Grenada 202) 1983 Marokko (CIA) 203) 1982-1984 Suriname (CIA)
204) 1981-1989 Libya 205) 1981-1990 Nicaragua, sisällissotaan yllyttäminen
206) 1969-1991 Panama (CIA) 207) 1990 Bulgaria (CIA)
208) 1990-1991 Irak, toinen Persianlahden sota 209) 1979-1992 Afganistan (CIA)
210) 1980-1994 El Salvador (CIA) 211) 1986-1994 Haiti (CIA)
212) 1992-1994 Somalia 213) 1991 Irak
214) 1999 Jugoslavia (Nato) 215) 2001 Afganistan
216) 2003 Irak 217) 2011 Libya
218) 2013 Syyria 219) 2014 Ukraina
Militär-Historisches Kriegs-Lexikon - G. Bodart - Google Books Luettelo 1900-luvun sodista ja taisteluista - Wikipedia
https://www.facebook.com/freiemediennachrichtenpresse/
Ote Mansur Khanin teoksesta "Amerikan sotien salainen historia - salaliitto ja sota Yhdysvaltain ulkopolitiikassa"."