Dvesto devetnajst ameriških vojn v primerjavi z Rusijo, Kitajsko, Iranom in Nemčijo.
Kdor je vedno videl skozi rdeče niti ameriške volilne in vojne politike, je že od vsega začetka stavil
na Hillary Clinton kot prvo žensko predsednico ZDA.
Zakaj? Ker je bolj kot katera koli druga oseba na svetu pripravljena na največjo žrtev
za krvoločnega boga vojne svojih prednikov.
Slednji cilj se ne bo spremenil, tudi če bo izvoljen Donald Trump.
Vojna kri in vojni davki so namreč hrana ali obrok te zveri, ki je bila izpuščena pred 230 leti.
In vedno uporablja iste taktike, da se nam prikrade.
Obamov inavguracijski govor pred osmimi leti to dejstvo povzema v kratkem:
Svojim volivcem se je predstavil kot PREDSEDNIK PROTI VOJNI.
Obama je dejal: "Obljubljam vam, da bo to prva stvar, ki jo bom storil, če do mojega
predsedniškega mandata ne bomo umaknili naših vojakov.
Naše vojake bom pripeljal domov.
Končali bomo to vojno. Na to se lahko zanesete."
Danes, le 8 let pozneje, pa se bo Obama v zgodovino zapisal kot največji vojni predsednik ZDA.
Vojno je vodil dlje kot Bush in vsi drugi predsedniki v zgodovini Združenih držav pred njim.
Hillary Clinton in Donald Trump zdaj uporabljata enake taktike kot Obama.
Kot vsi pred njimi volivcem že vnaprej kažejo svoje žametne kremplje z umaknjenimi kremplji.
Ponovno jih podpira vsa Amerika, vsi njihovi navijači v Evropi kričijo, veselje je na obeh straneh ribnika.
Tudi množični mediji so znova preplavljeni z glasnimi hvalnicami...
In spet ista plazeča se vrsta obljublja svetovni mir.
Vendar je kot vedno plenilska vrsta.
Da je tako, je razvidno iz prejšnje zgodbe:
Hillary Clinton je trenutno verjetno največja in najresnejša grožnja svetovnemu miru.
Navsezadnje je bila Hillary Clinton tista, ki je v času Georgea Busha mlajšega goreče podpirala vojno v Iraku.
Ko je Hillary postala državna sekretarka Baracka Obame, je imela ključno vlogo pri Natovih napadih na Libijo.
Hillary Clinton se je že prepoznala kot zaprisežena sovražnica Irana.
Že leta 2008 je dejala: "Če bom predsednica, bomo napadli Iran!"
Vsi protivojni aktivisti teh besed niso nikoli odpustili ali celo pozabili!
S tem nespremenjenim sovražnim odnosom je zdaj le še korak stran od svojega predsedovanja.
Hillary Clinton velja za gorečo lobistko za interese Izraela, fundacije družine Clinton pa so prejele milijonske
donacije iz Savdske Arabije in drugih zalivskih držav.
Jedrska sila Izrael in Savdijci pa veljajo tudi za zaprisežene sovražnike Irana in so pripravljeni na vojno proti Iranu.
Hillary je že dolgo znana tudi kot zagovornica prvih vojaških napadov na potencialne in dejanske sovražne države.
Čeprav njun očitni nasprotnik Donald Trump trenutno še vedno igra vlogo popolnega izolacionista, ne smemo nikoli
pozabiti, da sta oba zadnja kandidata že od nekdaj pripadala isti skupini plenilcev - le z različnimi vzorci krzna.
Vedno sta le dve plati iste medalje - v tem je trik.
Ko so resnični nasprotniki, kot sta bila brata Kennedy, po naključju prišli na oblast, so jim namenili malo pozornosti.
Po raziskavi ameriškega raziskovalnega novinarja in Pulitzerjevega nagrajenca Seymourja Hersha je Hillary Clinton
odgovorna tudi za tajno operacijo iz leta 2012, v okviru katere je bil sarin iz libijskih zalog strupenega plina
s pomočjo Cie pretihotapljen v Sirijo, kjer so ga uporabili teroristi, preoblečeni v islamiste.
Za napad s strupenim plinom je bila pozneje obtožena al Asadova vlada, kar naj bi
služilo kot izgovor za vojaško posredovanje ZDA.
Naslednji seznam prikazuje vojne ZDA v zadnjih 230 letih v primerjavi z državami, ki se jih
vsi bojijo, Rusijo, Kitajsko, Iranom in Nemčijo.
Naj vsak gledalec te primerjave odloči, kateri od teh petih narodov ima najbolj nevarne lastnosti plenilca.
Za ameriške vojne so namreč značilne predvsem agresivne vojne.
V 230 letih svojega obstoja so vodili kar 219 vojn proti drugim narodom, ki jim nikoli niso
škodovali, ali jih kako drugače terorizirali.
Ne glede na to, katera stranka je na oblasti, ameriška administracija svoje vojne aktivnosti dosledno
organizira po scenariju svojih nadrejenih plutokratov.
Veljajo le njihovi oblastno-politični cilji.
Tukaj je tabela s pregledom vojne.
Miza s pregledom vojne ZDA:
1) 1775-1783: revolucionarna vojna proti Veliki Britaniji 2) 1775-1776: Kanada
3) 1776-1890 indijanske vojne 4) 1798-1800 pomorska vojna s Francijo (brez vojne napovedi)
5) 1801-1805 Tripoli, prva barbarska vojna 6) 1806 Mehika (špansko ozemlje)
7) 1806-1810 Mehiški zaliv 8) 1810 Zahodna Florida (špansko ozemlje)
9) 1812 Okupacija otoka Melia (špansko ozemlje)
10) 1812-1815 Velika Britanija (napovedana vojna)
11) 1812-1815 Kanada 12) 1813 Zahodna Florida (špansko ozemlje)
13) 1813-1814 Markizni otoki 14) 1814 Španska Florida
15) 1814-1825 Karibi 16) 1815 Alžir, druga berberska vojna
17) 1815 Tripoli 18) 1816 Španska Florida, prva seminolska vojna
19) 1817 Otok Amelia (špansko ozemlje) 20) 1818 Oregon
21) 1820-1823 Afrika (boj proti trgovini s sužnji) 22) 1822 Kuba
23) 1823 Kuba 24) 1824 Kuba
25) 1824 Portoriko (špansko ozemlje) 26) 1825 Kuba
27) 1827 Grčija 28) 1831-1832 Falklandski otoki
29) 1832 Sumatra 30) 1833 Argentina
31) 1835-1936 Peru 32) 1836 Mehika
33) 1838-1839 Sumatra 34) 1840 Fidži
35) 1841 Samoa 36) 1841 Drummondovi otoki, skupina Kingsmill
37) 1842 Mehika
38) 1843 Afrika 39) 1844 Mehika
40) 1846-1848 Mehika 41) 1849 Smirna
42) 1851 Turčija 43) 1851 Otok Johanna (vzhodno od Afrike)
44) 1852-1853 Argentina 45) 1853 Nikaragva
46) 1853-1854 Riukio in Boninski otoki (Japonska) 47) 1854 Kitajska
48) 1854 Nikaragva 49) 1855 Kitajska
50) 1855 Fidžijski otoki 51) 1855 Urugvaj
52) 1856 Panama, Republika Nova Granada 53) 1856 Kitajska
54) 1857 Nikaragva 55) 1858 Urugvaj
56) 1858 Fidžijski otoki
57) 1858-1859 Turčija 58) 1859 Paragvaj
59) 1859 Mehika 60) 1859 Kitajska
61) 1860 Angola, Portugalska Zahodna Afrika 62) 1860 Kolumbija, Panamski zaliv
63) 1863 Japonska 64) 1864 Japonska
65) 1864 Japonska 66) 1865 Panama
67) 1866 Mehika 68) 1866 Kitajska
69) 1867 otok Formosa 70) 1868 Japonska
71) 1868 Urugvaj 72) 1868 Kolumbija
73) 1870 Mehika 74) 1870 Havajski otoki
75) 1871 Koreja 76) 1873 Kolumbija
77) 1873 Mehika 78) 1874 Havajski otoki
79) 1876 Mehika 80) 1882 Egipt
81) 1885 Panama (Colón) 82) 1888 Koreja
83) 1888 Haiti 84) 1889 Samoa
85) 1889 Havajski otoki 86) 1890 Argentina
87) 1891 Haiti 88) 1891 Beringovo morje
89) 1891 Čile 90) 1893 Havaji
91) 1894 Brazilija 92) 1894 Nikaragva
93) 1894-1896 Koreja 94) 1894-1895 Kitajska
95) 1895 Kolumbija 96) 1896 Nikaragva
97) 1898-1899 Kitajska 98) 1898 Nikaragva
99) 1898 ameriško-španska vojna 100) 1899 Samoa
101) 1899-1901 Filipini 102) 1900 Kitajska
103) 1901 Kolumbija 104) 1902 Kolumbija
105) 1902 Kolumbija 106) 1903 Honduras
107) 1903 Dominikanska republika 108) 1903 Sirija
109) 1903-1914 Panama 110) 1904 Dominikanska republika
111) 1904-1905 Koreja 112) 1904 Tangier, Maroko
113) 1904 Panama 114) 1904-1905 Koreja
115) 1906-1909 Kuba 116) 1907 Honduras
117) 1910 Nikaragva 118) 1911 Honduras
119) 1911 Kitajska 120) 1912 Honduras
121) 1912 Panama 122) 1912 Kuba
123) 1912 Kitajska 124) 1912 Turčija
125) 1912-1925 Nikaragva 126) 1912-1941 Kitajska
127) 1913 Mehika 128) 1914 Haiti
129) 1914 Dominikanska republika 130) 1914-1917 Mehika
131) 1915-1934 Haiti 132) 1917-1918 Prva svetovna vojna
133) 1917-1922 Kuba 134) 1918-1919 Mehika
135) 1918-1920 Panama 136) 1918-1920 Sovjetska Rusija
137) 1919 Honduras 138) 1920-1922Rusija (Sibirija)
139) 1920 Kitajska 140) 1920 Gvatemala
141) 1921 Panama-Kostarika 142) 1922 Turčija
143) 1924 Honduras 144) 1924 Kitajska
145) 1925 Kitajska 146) 1925 Honduras
147) 1925 Panama 148) 1926-1933 Nikaragva
149) 1926 Kitajska 150) 1927 Kitajska
151) 1933 Kuba
152) 1940 Nova Fundlandija, Bermudi, St Lucia, Bahami, Jamajka, Antigva, Trinidad, Britanska Gvajana
153) 1941 Grenlandija (dansko ozemlje) 154) 1941 Nizozemska (Nizozemska Gvajana)
155) 1941 Islandija 156) 1941 Nemčija, napadi na nemške ladje
157) 1941-1945 Nemčija, Italija, Japonska 158) 1942 Labrador
159) 1945-1960 Kitajska (CIA) 160) 1946-1947 Italija (CIA)
161) 1947-1955 Grčija (CIA) 162) 1945-1955 Filipini (CIA)
163) 1950-1953 korejska vojna 164) 1949-1953 Albanija (CIA)
165) 1955 Nemčija (CIA) 166) 1953 Iran (CIA)
167) 1953-1954 Gvatemala (CIA) 168) 1955 Kostarika (CIA)
169) 1956-1957 Sirija (CIA) 170) 1957-1958 Bližnji vzhod
171) 1957-1958 Indonezija (CIA) 172) 1955-1965 Zahodna Evropa (CIA)
173) 1945-1965 Sovjetska zveza (CIA) 174) 1955-1975 Italija (CIA)
175) 1945-1975 30-letna vojna v Vietnamu (CIA) 176) 1955-1973 Kambodža (CIA)
177) 1957-1973 Laos (CIA) 178) 1959-1963 Haiti
179) 1960 Gvatemala 180) 1960-1963 Ekvador (CIA)
181) 1960-1964 Kongo (CIA) 182) 1961-1961 Brazilija (CIA)
183) 1960-1965 Peru (CIA) 184) 1960-1966 Dominikanska republika (CIA)
185) 1950-1980 Kuba (CIA) 186) 1965 Indonezija (CIA)
187) 1966 Gana (CIA) 188) 1964-1970 Urugvaj (CIA)
189) 1964-1973 Čile (CIA) 190) 1964-1974 Grčija (CIA)
191) 1964-1975 Bolivija (CIA) 192) 1962-1985 Gvatemala (CIA)
193) 1970-1971 Kostarika (CIA) 194) 1972-1975 Irak (CIA)
195) 1973-1975 Avstralija (CIA) 196) 1975 Indonezija (CIA)
197) 1975-1985 Angola (CIA) 198) 1975-1978 Zaire (CIA)
199) 1976-1980 Jamajka (gospodarska vojna) 200) 1979-1981 Sejšeli
201) 1979-1984 Grenada 202) 1983 Maroko (CIA) 203) 1982-1984 Surinam (CIA)
204) 1981-1989 Libija 205) 1981-1990 Nikaragva, spodbujanje k državljanski vojni
206) 1969-1991 Panama (CIA) 207) 1990 Bolgarija (CIA)
208) 1990-1991 Irak, druga zalivska vojna 209) 1979-1992 Afganistan (CIA)
210) 1980-1994El Salvador (CIA) 211) 1986-1994 Haiti (CIA)
212) 1992-1994 Somalija 213) 1991 Irak
214) 1999 Jugoslavija (NATO) 215) 2001 Afganistan
216) 2003 Irak 217) 2011 Libija
218) 2013 Sirija 219) 2014 Ukrajina
Militär-Historisches Kriegs-Lexikon - G. Bodart - Google Books Seznam vojn in bitk v 20. stoletju - Wikipedija
https://www.facebook.com/freiemediennachrichtenpresse/
Odlomek iz knjige Mansurja Khana "Skrivna zgodovina ameriških vojn - zarota in vojna v zunanji politiki ZDA"