Agenda 21 je akční program OSN, který byl přijat 182 zeměmi na Konferenci o životním
prostředí a rozvoji v Rio de Janeiru v roce 1992.
Obsahuje konkrétní doporučení pro rozvoj a politiku životního prostředí pro 21. století.
S Agendou 2030, kterou OSN přijala v roce 2015, byly cíle Agendy 21 dále rozvinuty v souladu s rostoucími
globálními výzvami a nyní se vztahují na všechny země stejně.
Oficiálním cílem 17 klíčových bodů Agendy 2030 je čelit zhoršování situace v zemích a zlepšit svět za předpokladu udržitelnosti.
Rezoluce Valného shromáždění OSN z roku 2015 zní: "Jsme odhodláni osvobodit lidstvo od tyranie
chudoby a nedostatku a uzdravit a chránit naši planetu.
Jsme odhodláni podniknout odvážné a transformační kroky, které jsou naléhavě nutné k tomu, aby se
svět dostal na cestu udržitelnosti a odolnosti.
Slibujeme, že na této cestě, na kterou se dnes společně vydáváme, nenecháme nikoho pozadu."
Při bližším zkoumání politických programů však zjistíme, že důsledně sledují zcela jiné cíle,
než které jsou obyvatelstvu povrchně prezentovány.
S ohledem na tento aspekt klamání se Kla.TV podrobně podívala na 12 ze 17 klíčových bodů Agendy 2030 a "přeložila" je
tak, aby diváci po celém světě mohli porovnat, co pozitivně formulované cíle ve skutečnosti znamenají v praxi:
Cíl 1: Všude ukončit chudobu ve všech jejích formách.
 Místo toho lze pozorovat, že celé populace jsou závislé na státních dotacích, což vede k
postupnému směřování společnosti k socialistickému systému.
Prostřednictvím Mezinárodního měnového fondu (MMF) se státy dostávají do dluhových pastí, z nichž se nikdy nemohou dostat.
Cíl 2: Skoncovat s hladem, dosáhnout potravinového zabezpečení a lepší výživy a podporovat udržitelné zemědělství.
 Lze však pozorovat, že přirozené, drobné zemědělství je ničeno a zároveň nadnárodní korporace stále více ovládají
celosvětovou produkci potravin prostřednictvím průmyslového zemědělství, genetického inženýrství a agrochemikálií.
Cíl 3: Zajistit zdravý život a podporovat blahobyt pro všechny v každém věku.
 Lze však pozorovat, že povinné očkování je zaváděno plošně a přírodní léčebné metody jsou potlačovány nebo pronásledovány.
Výsledkem je, že lidi stále více ovládá farmaceutický průmysl, jehož produkty prokazatelně
zhoršují nemocnost populace, ba dokonce ji snižují.
Cíl 4: Zajistit inkluzivní, spravedlivé a kvalitní vzdělávání a podporovat možnosti celoživotního učení pro všechny.
 Naopak je třeba konstatovat, že úroveň vzdělání celosvětově klesá, zejména v důsledku Agendy 21 a 2030.
Pomocí vzdělávacích standardů a výchovy ke "společnému jádru" je obyvatelstvo od útlého věku manipulováno tak, aby se
lidé stali nekritickými, vše přijímali a zůstali pasivní.
Cíl 5: Prostřednictvím rovnosti žen a mužů umožnit všem ženám a dívkám dosáhnout rovných příležitostí a sebeurčení.
 Místo toho je třeba konstatovat, že přirozené, tradiční rodinné a životní uspořádání se rozpadá, ženy jsou využívány
jako levná pracovní síla a děti jsou vychovávány státem.
 K cíli bezpohlavní společnosti se také blížíme již několik desetiletí.
Zatímco se prosazuje feminismus, všechny mužské vlastnosti jsou potlačovány.
 Propagace transgenderové ideologie výrazně zvýšila počet změn pohlaví mezi mladými lidmi, což v konečném důsledku
znamená, že reprodukce může být také kontrolována státem.
Cíl 6: Zajistit dostupnost a udržitelné hospodaření s vodou a sanitací pro všechny
 Je však třeba si uvědomit, že 90 % světové spotřeby vody připadá na surovinový průmysl, který ovládají nadnárodní korporace,
a zároveň se celosvětově prosazuje privatizace zásobování vodou.
V současné době ovládá globální trh s vodou řada nadnárodních korporací, které z vody stále více dělají luxusní zboží a zároveň
brání obyvatelstvu, aby se stalo soběstačným a nezávislým.
Cíl 7: Zajistit přístup k cenově dostupné, spolehlivé, udržitelné a moderní energii pro všechny.
 Skutečnost je však taková, že například v Německu rozšiřování obnovitelných zdrojů energie výrazně zvyšuje
ceny elektřiny, za což musí platit zejména spotřebitelé.
Cíl 8: Podporovat trvalý, inkluzivní a udržitelný hospodářský růst, plnou a produktivní
zaměstnanost a důstojnou práci pro všechny.
 Lze však pozorovat, že v důsledku globalizace mezinárodní korporace stále více diktují pracovní
podmínky, bezohledně vykořisťují lidi a zároveň ve velkém měřítku přebírají nebo ničí menší podniky.
Například jen pět největších internetových skupin získalo za posledních deset let 436 společností v hodnotě 131 miliard USD.
V důsledku toho nakonec zůstane jen hrstka společností.
Cíl 9: Budovat odolnou infrastrukturu, podporovat inkluzivní a udržitelnou industrializaci a podporovat inovace.
 Je však třeba poznamenat, že v mnoha zemích dochází k deindustrializaci, která v některých
případech způsobuje výrazný nárůst nezaměstnanosti.
Současně bylo mnoho zemí "dotovanými" půjčkami vlákáno do předlužení, tj. do dluhové pasti.
Výsledkem je výprodej domácích zdrojů, infrastruktury a pracovní síly.
Cíl 10: Snížit nerovnosti mezi zeměmi.
 Ekonom Valentin Lang ve své studii zkoumal důsledky globalizace ve 147 zemích v letech
1970-2014 a dospěl k následujícímu střízlivému závěru:
Přestože se rozdíly v příjmech mezi jednotlivými zeměmi snižují, rozdíly v příjmech uvnitř populace se zvětšují.
Zatímco příjmy lépe vydělávající vyšší třídy vzrostly, obyčejní lidé jsou velkými poraženými.
Mezinárodní korporace, které jsou hlavními příjemci globalizace, je často uvrhnou do chudoby, hladu a bezperspektivnosti.
Tyto korporace bezohledně vykořisťují země a jejich obyvatele, což vede ke zvyšování nerovnosti namísto slibovaného snižování.
Cíl 11: Zajistit, aby města a čtvrti byly inkluzivní, bezpečné, odolné a udržitelné.
 Místo toho se však ve jménu bezpečnosti prosazuje totální sledování obyvatelstva.
Stále více zemí například používá technologii rozpoznávání obličeje pro sledování.
Na veřejných místech ve městech jsou obličeje lidí automaticky skenovány a zpracovávány algoritmem.
Kromě toho by přísné zákony o zbraních měly zajistit větší bezpečnost.
Ve skutečnosti však zákazy zbraní neodzbrojí jediného zločince, ale spíše zákonů dbalé občany, což zabraňuje
lidovým povstáním a zaručuje pouze bezpečnost oligarchů.
Cíl 12: Zajistit udržitelné vzorce spotřeby a výroby
 Místo toho jsou lidé prostřednictvím sankčních daní nuceni opustit osvědčené technologie.
Například v důsledku daně z CO2 na spotřebu fosilních paliv v Německu se nové uhelné elektrárny ruší a
pokračuje se v jejich provozu v jiných zemích. Podobná situace je i u vozidel s dieselovými motory.
 Kromě toho se v Německu i ve všech ostatních zemích světa ve jménu "velkého resetu" postupně
připravuje systém sociálního kreditu po vzoru Číny.
V důsledku toho mohou být každému, kdo se nechová v souladu s vládou, výrazně omezeny svobody a základní práva,
včetně možnosti zajistit si živobytí, tj. koupit si potraviny.
Tolik k vyšetřování údajných zlepšení.
Závěr: Porovnáme-li nyní mnohé vytoužené a krásně formulované cíle se skutečným vývojem, zjistíme,
že se jedná - jak se říká - o podvod s nálepkami.
Zajímavé je, že pro Agendu 2030 se používá stejný symbol jako pro "velký reset", který plánuje WEF.
Od samozvané elity, jakou je Světové ekonomické fórum, však nelze očekávat zlepšení této globální situace.
Naopak, jejich Nový světový řád není nic jiného než sebeobohacování několika
finančních oligarchů na úkor široké veřejnosti.
Proto jednoduše potřebujeme nové, vševědoucí světové vedení, které musí vzejít z lidu.
Jakékoli žádoucí zlepšení situace ve světě je proto společným úkolem dobře informovaného obyvatelstva,
které musí být připraveno převzít i osobní odpovědnost.