En global hungerkatastrof hotar oss
En slump eller planerad?
Med en kommentar av Ernst Wolff
I flera veckor har västerländska medier
och politiker anklagat Ryssland för att
provocera fram en global svältkatastrof
och använda hunger som ett vapen.
Ryssland ser också en global hungerkris
som kommer att inträffa i slutet av året,
men tillskriver det de höga priserna på
spannmål och livsmedel, som nu är
oöverkomliga för de fattigaste länderna.
Fram till sommaren 2020 låg det globala priset
på vete stabilt på cirka 200 dollar per ton.
Under tiden har den nått 450 dollar per ton.
Ryssland anser att huvudorsaken till
denna enorma prisökning är USA:s och
EU:s ogenomtänkta ekonomiska åtgärder
- satsningen på grön energi och
förkastandet av Nord Stream 2 -
som har drivit de europeiska gaspriserna
till ofattbara höjder.
Detta gjorde produktionen av gödselmedel
olönsam och tvingade fabrikerna att stänga.
Hotet om en världsomfattande svältkatastrof
blir plötsligt det viktigaste temat
på den globala dagordningen.
Men vem är egentligen ansvarig för detta nu?
Eller finns det helt olika bakgrunder?
Lyssna på den tyska författaren och
finansexperten Ernst Wolffs analys.
Existerar redan:
Scenariot för den kommande hungerkatastrofen.
En kommentar av Ernst Wolff.
Världen är på väg mot
en gigantisk hungerkatastrof.
De som tror att detta beror på politikernas
inkompetens eller bristande planering,
bör minnas den amerikanske presidenten
Roosevelts ord som han sa för mer än 80 år sedan:
"I politiken händer ingenting av en slump,
och om något händer kan du vara säker på
att det var planerat på det sättet".
Roosevelts uttalande har bekräftats
i form av Rockefeller Foundations
så kallade Lockstep-dokument från 2010,
som förutsåg den globala hälsokris
som har pågått i 2,5 år.
Om det gäller nedstängningar (lockdowns),
vaccinationer eller införandet av
digitala tillträdesbegränsningar,
så beskrivs alla dessa åtgärder
mer än tio år innan de infördes.
I oktober 2019 hölls dessutom Event 201,
ett simuleringsspel som anordnades av
Johns Hopkins University tillsammans med
World Economic Forum och
Bill & Melinda Gates Foundation,
där man simulerade en pandemi och
spelade upp de åtgärder som
måste vidtas ur de ansvarigas synvinkel.
Situationen är uppenbarligen inte
annorlunda när det gäller den nu
annalkande globala hungerkatastrofen.
Ett simuleringsspel genomfördes
också för detta för 6,5 år sedan.
Den 9 och 10 november 2015 deltog
65 internationella ledare från
politiken och den privata sektorn i
evenemanget Food Chain Reaction,
som simulerade en kris i det
globala livsmedelssystemet,
på Världsnaturfondens (WWF)
huvudkontor i Washington.
Scenariot utformades av en grupp experter
från USA:s utrikesdepartement,
Världsbanken och lantbruksföretaget Cargill.
Evenemanget genomfördes av en
underavdelning av CMA Corporation,
som arbetar på uppdrag av USA:s
Department of Homeland Security och
National Disaster Relief Coordinating Agency.
Finansieringen kom från Cargill,
som kontrollerar en fjärdedel av USA:s
spannmålsexport, och konfektyrtillverkaren Mars.
Det hela producerades av Världsnaturfonden
tillsammans med Center for American Progress,
en tankesmedja som grundades 2003 av
Bill Clintons politiska rådgivare John Podesta.
Det drivs av lobbyisten Tom Dashley,
en toppolitiker från det demokratiska partiet
som skulle bli minister för hälsa och sjukvård
under Barack Obama men som inte kunde tillträda
p.g.a. läckor om skumma ekonomiska affärer.
Under två dagar reagerade deltagarna vid mötet
på ett scenario som simulerade en
global livsmedelskris under åren 2020-2030.
Den utlöstes av:
"fluktuerande livsmedelspriser,
instabil livsmedelsförsörjning i samband med
ständigt ökande befolkningstillväxt,
snabb urbanisering,
svåra väderförhållanden och social oro".
Krisens förlopp har delats in i fyra tidsperioder.
Den första omgången sträcker sig
från 2020 till 2021,
med stor torka i Nordamerika,
social oro i Sydostasien och Afrika och
livsmedelspriser som stiger till
262% av långtidsmedelvärdena.
I den andra omgången, från 2022 till 2024,
inträffar stora torkperioder i viktiga
odlingsregioner och en dramatisk
ökning av oljepriserna.
Oron och migrationen ökar, liksom panikköp
i samband med den ökande osäkerheten.
Livsmedelspriserna stiger från 262% till
395% av det långsiktiga genomsnittet.
I den tredje omgången, från 2024 till 2027,
återhämtar sig skördeproduktionen
i stora delar av världen,
vilket minskar trycket på marknaderna.
Medan enstaka torka orsakar oroligheter
oroligheter i Sahelregionen
faller de globala livsmedelspriserna
från 395% till 145% av långtidsgenomsnittet.
I den fjärde omgången inträffar torka i
Brasilien, Kina och USA, social oro i Indien
och protester i västafrikanska städer,
och livsmedelspriserna stiger återigen
från 141% till 387% av långtidsgenomsnittet.
Slutet av simuleringen är bisarrt,
med införandet av en koldioxidskatt och
oväntat höga donationer från hela världen
till FN:s livsmedelsprogram.
Som ett resultat av detta är
"världen väl rustad för att hantera
katastrofen i de områden som kan nås
av de humanitära organisationerna".
Hur absurt det än låter bör man sluta skratta.
Bakom begreppet humanitära organisationer
döljer sig ett stort antal icke-statliga
organisationer och stiftelser,
t.ex. George Soros Open Society Foundation,
Bill & Melinda Gates Foundation,
World Economic Forum eller
katolska kyrkans Bread for the World.
Det är just dessa organisationer
som dag för dag vinner makt och inflytande
i vår tid och som ser till att kriser
systematiskt förbereds och används för att
säkra och befästa den globala elitens styre
genom att planera deras förlopp med
precision och vid behov förvärra dem,
oavsett om stora delar av mänskligheten
slits i spillror i processen.
Förresten har webbplatsen för evenemanget
Food Chain Reaction.org raderats
utan att någon anledning har angetts.