Bondeuppror i Nederländerna
vad ligger bakom det?
De offentliga medierna har inte ägnat
någon större uppmärksamhet åt de
nederländska böndernas protester
som pågått sedan början av juli.
Den utlösande faktorn var den kväveplan
som presenterades av Nederländernas
minister för natur- och kvävepolitik,
Christianne van der Wal, i början av juni.
Planen innebär en minskning av
kväveutsläppen med mellan 12% och 95%,
beroende på provinsen.
Detta bör halvera ammoniak-
föroreningarna fram till 2030.
Konkret innebär detta att användningen
av kvävegödsel förbjuds och att
antalet nötkreatur som en lantbrukare
får hålla minskas med 30%.
Detta beror på att den urea som boskaps-
djuren utsöndrar ger upphov till ammoniak,
som släpps ut i miljön
i form av till exempel gödsel.
Enligt regeringens beräkningar skulle
åtgärderna tvinga omkring 30% av de
nuvarande 53 000 lantbruken att stänga,
främst mindre lantbruk och familjebruk.
Denna plan har väckt stor ilska
bland lantbrukarna i Nederländerna.
De känner sig svikna eftersom de har följt
alla regler och gjort hållbara investeringar.
De saknar ett perspektiv för lantbruket.
Sedan dess har de dragit uppmärksamheten
åt sig själva genom olika protestaktioner:
De blockerar upprepade gånger vägar,
men också ingångar till stormarknader
och marscherar framför regeringsbyggnader
för att göra sitt missnöje känt.
Men döljer sig bakom dessa förmenta
miljöskyddsåtgärder kanske något annat,
som man inte ser vid första ögonkast?
Och varför förespråkas dessa åtgärder
vid en tidpunkt då det råder hotande
livsmedelsbrist p.g.a. konflikten i Ukraina?
Borde inte ett livsmedelsöverskott
vara målet för en global politik?
Nederländerna är inte det enda landet
där gårdarna hotas av likvidering.
Upplysningsportalen OffGuardian
rapporterar till exempel att man i både
Storbritannien och USA har inrättat program
för att betala lantbrukare för att de
ska ge upp sina jobb och ställa sin mark
till statens förfogande.
I USA har över 35,2 miljoner hektar
jordbruksmark redan sålts till investerare.
Under förevändning av fågelinfluensa har
i USA, världens största exportör
av kycklingar och ägg, men även i
Frankrike, Kanada och Storbritannien
miljontals kycklingar destruerats.
Dessutom har priset på gas och olja stigit.
Tillsammans med de antiryska sanktionerna,
som skapar en brist på gas och olja,
sätter denna utveckling press på lantbrukare
som arbetar på existensminimum.
Ofta har de inte längre råd med de
ökade bränsle- och energikostnaderna.
Även mejerierna slår larm.
Utan gas kan mjölken inte bearbetas.
Ost, mjölk och smör kan komma att saknas
i framtiden på butikshyllorna.
Allt som allt hotar en nära nog
katastrofal situation för
livsmedelsförsörjningen i västvärlden.
Är detta en slump eller
med avsikt åstadkommen situation?
Den 28 juli 2020 publicerade
Rockefeller Foundation rapporten
"Reset the Table: Meeting the Moment
to Transform the U.S. Food System"
I rapporten talas det om allvarliga
konsekvenser för livsmedelsförsörjningen
som inte existerade vid den tidpunkten.
Rockefeller Foundation såg en total
omvandling av hela livsmedelssystemet
och dess tillhörande försörjningskedja
som lösningen på krisen.
Bara en månad tidigare tillkännagav
World Economic Forum (WEF)
the Great Reset med en liknande vision.
WEF har därför tillsammans med FN
publicerat en gemensam rapport med titeln
"Transforming Food Systems:
Pathways for country-led innovations".
Digitaliseringen och centraliseringen
av livsmedelsproduktionen
är en viktig nyckelfaktor.
Craig Rucker, ordförande för CFACT
(Committee for a Constructive Tomorrow) ,
berättade för Epoch Times, att FN, WEF och
stora företag som BlackRock och Vanguard
samarbetar för att ta kontroll
över världens livsmedel.
Denna utveckling syns för närvarande i Ukraina,
där jordbruks- och bioteknikjättarna
Monsanto, DuPont och Cargill förvärvar
enorma arealer jordbruksmark.
Tillsammans har dessa amerikanska företag
redan köpt upp omkring 17 miljoner hektar
jordbruksmark i östra och södra Ukraina.
När det gäller Monsanto och DuPont är
BlackRock och Vanguard de största aktieägarna.
Tillbaka till böndernas protester i Nederländerna.
Tjänar miljöskyddsåtgärderna verkligen
till att "rädda naturen" och
"bekämpa klimatförändringarna"?
Eller är det praktiska genomförandet
av WEF:s mål med en centralisering
av livsmedelsproduktionen på gång?
Detta bör definitivt observeras ytterligare.