De la începutul operațiunii militare rusești în Ucraina,
politicienii din UE par să aibă un singur obiectiv:
Să se conformeze cererilor președintelui ucrainean Selenskyj
și să se distanțeze cât mai mult posibil de Rusia.
Niciun preț nu pare a fi prea mare pentru acest lucru.
Prețul este plătit în primul rând de cetățenii obișnuiți și de micii întreprinzători,
dintre care unii au fost grav afectați de creșterea enormă a costurilor de trai și energie.
Pe de altă parte, șeful guvernului ungar, Viktor Orbán, a ales o cale complet diferită.
Încă din prima zi a conflictului, Orbán s-a plasat protector în fața poporului său:
"Nu putem accepta acele propuneri ale stângii care ar pune în pericol aprovizionarea
cu energie și gaze a Ungariei și ar periclita reducerea costurilor auxiliare ale familiilor".
Întrucât Ungaria își procură 85% din gaz și 64% din petrol
din livrările rusești, Orbán a exclus orice reducere - cu succes:
Rusia și-a mărit din nou livrările de gaz către Ungaria la 1 septembrie, astfel încât țara are cele mai mici costuri
pentru gaz și electricitate într-o comparație europeană realizată de Financial Times.
În cele din urmă, Orbán a promis:
"În Ungaria va exista gaz și, de asemenea, suficientă electricitate,
adică nicio fabrică nu va reduce producţia sau va fi închisă din cauza lipsei de energie.
Va exista suficientă energie pentru fiecare."
În același timp, el a trasat un bilanț nimicitor al politicii UE:
"La jumătate de an de la începutul războiului, sunt 11.000 de sancțiuni împotriva Rusiei.
Și ce vedem noi?
Războiul face ravagii și se pare că se va întinde pe termen lung.
Încercările de a-i slăbi pe ruși nu au avut niciun succes.
În schimb, inflația brutală și penuria de energie
din Europa cauzate de sancțiuni, ar putea îngenunchea Europa.
Între timp, veniturile rușilor din exporturile de energie au crescut cu 40%,
în timp ce prețul gazului și al electricității în Europa a crescut de patru ori."
În plus, Ungaria a adoptat deja în vară o "taxă pe profitul suplimentar" și obligă
companiile care profită de pe urma crizei din Ucraina, cum ar fi băncile, marile rețelele
de vânzare, companiile energetice și comerciale, să plătească o mare parte din profiturile lor suplimentare
într-un fond care este folosit pentru a reduce prețurile la utilități.
Prin aceasta, cererea fondatorului kla.tv, Ivo Sasek, de interzicere a profitului de criză
pentru orice formă de criză, este pusă pentru prima dată în aplicare, în Ungaria.
O interdicție a profitului de criză, pe care ar trebui să o
urmeze orice politician care vrea să-şi apere poporul de daune.
Orbán este convins:
"Un guvern care nu e capabil să garanteze securitatea vieții și a proprietății
își pierde dreptul de a se aștepta la cooperare din partea cetățenilor.
Acesta este un contract între stat și cetățenii săi care nu poate fi anulat."