Ювал Ноа Харари: "Човекът вече е животно, което може да бъде хакнато"
Израелският военен историк Ювал Ноа Харари е автор и професор в Историческия
факултет на Еврейския университет в Ерусалим.
Той е възхваляван от личности като Барак Обама, Ангела Меркел,
Еманюел Макрон и Себастиан Курц и е използван
като източник на вдъхновение и съветник.
Клаус Шваб, основател на Световния икономически форум
(СИФ) и автор на книгата "Covid-19: Голямото пренастройване",
описва Ювал Ноа Харари като брилянтен футуролог.
По време на участията си в Световния икономически форум през 2018 г. и 2020
г. или в Атинския демократичен форум през 2020 г. Харари говори за технологичното развитие
и какво означава то за обществото, политиката, религията и идеологията.
В лекциите си той многократно подчертава, че за първи
път в историята на човечеството вече е възможно да се наблюдават
и проследяват хора по всяко време и навсякъде.
Алгоритмите на изкуствения интелект обработват огромни количества информация с много висока
скорост и имат потенциала да запомнят всичко
и да разпознават модели в данните за анализи, свързани с личността.
Харари казва: "Система,
която ни разбира по-добре, отколкото ние самите се разбираме,
може да предсказва нашите чувства и решения, да
манипулира нашите чувства и решения и в крайна сметка
да взема решения вместо нас."
Според Харари пандемията от коронавируси е отворила вратата за "наблюдение под кожата".
Цитат: "Мисля, че когато хората се обърнат назад след няколко десетилетия,
ще си спомнят за кризата в Ковид най-вече защото това беше
моментът, в който всичко стана цифрово.
И това беше моментът, в който всичко беше наблюдавано,
когато се съгласихме да бъдем постоянно наблюдавани, не само
в авторитарните режими, но и в демокрациите.
(...) И може би най-важното е, че това беше моментът,
в който наблюдението започна да ви влиза в кожата.
(...) И мисля, че големият процес, който се случва в света в момента, е
хакването на хората - способността да хакваме хората, да разбираме
какво се случва дълбоко в тях, какво ги кара да се чувстват, какво ги движи.
И най-важните данни не са какво са прочели, с кого са се срещнали и какво са купили.
Става дума за това, което се случва в тялото ѝ."
Освен това историкът заяви в интервю през 2020 г.: "(...)
но някои правителства и компании са в състояние систематично
да хакват хората за първи път в историята.
Много се говори за хакване на компютри, смартфони и банкови сметки, но НАЙ-ВАЖНОТО
нещо на нашето време е способността да се хакват хора.
(...) Хората вече са животни, които могат да бъдат хакнати.
Знаете ли, цялата идея, която хората имат, че
имат душа или дух и свободна воля, и никой не знае
какво се случва в мен.
Така че каквото и да избера, било то на изборите или в супермаркета
- това е моята свободна воля. Свърши!"
Това, което ни разказва "футуристичният" професор по история, не е фантастика.
Много компании по света работят върху технологии
за имплантиране на сензори под кожата.
Някои от технологиите вече са развити и се предлагат на пазара.
Целта е да се лекуват болести, да се подобрят способностите на хората или
просто да се направи животът по-удобен.
Обхватът е широк.
Например британско-полската компания Walletmor предлага от миналата
година имплантируеми разплащателни чипове.
Те могат да се инжектират под кожата и според Walletmor са разрешени от властите
и работят навсякъде, където се приемат безконтактни плащания.
Хората използват миниатюрни микрочипни импланти,
за да отключват велосипеда си, да заместват ключа за дома си или да влизат в офиса.
Кохлеарните импланти възстановяват слуховите способности.
Диабетиците носят сензори за измерване на нивото на глюкозата в кръвта в подкожната тъкан.
Тяхната висша дисциплина е "мозъчно-компютърният интерфейс" (BCI), т.е. мозъчно-компютърните интерфейси,
които свързват мозъка с компютъра или цифровите платформи, например облаците.
Няколко големи технологични компании, сред които Facebook и Microsoft, както и инвеститори в технологии като Илон Мъск,
финансират проекти, които развиват използването на BCI устройства.
Американските правителствени агенции също така проучват приложения на технологията
за създаване на супер войници, които
могат да общуват телепатично помежду си или да
управляват рояци безпилотни самолети чрез мисъл.
Изследователи от Станфордския университет са съчетали софтуер за изкуствен интелект с устройство
за BCI, имплантирано в мозъка на мъж с пълна парализа на тялото.
Софтуерът успява да декодира информацията от BCI и да
преобразува мислите на мъжа на компютърен екран.
Нюйоркската стартираща компания Synchron вече
е получила одобрение от FDA (Агенцията за контрол на храните и лекарствата в
САЩ) за тестване на имплантируемото
мозъчно устройство, наречено "Stentrode", върху пациенти
в рамките на т.нар. ранно проучване за осъществимост.
Стентродът се поставя във вена в частта от крайния мозък, която
генерира всички сигнали, свързани с движението.
Устройството е проектирано така, че да позволява на пациентите да управляват цифрови устройства безжично с мисълта си.
Системата е предназначена за пациенти, които страдат от парализа вследствие на различни заболявания.
Под прикритието на лечението на някои заболявания
и като иновация се изтъкват предимно положителните аспекти на мозъчните импланти.
Но какво би станало, ако тези импланти се използват неправилно като инструменти на властта?
През 2016 г. основателят на WEF Клаус Шваб говори в интервю за имплантируеми микрочипове,
първо в дрехите ни, а след това в мозъка или под кожата ни.
Целта е да се осигури пряка комуникация между мозъка и цифровия свят.
Друга цел е да се свържат хората с 6G и интернет на нещата.
Според главния изпълнителен директор на Nokia Пека Лундмарк предстоящият стандарт за мобилни комуникации
6G трябва да бъде готов за пазара до 2030 г.
На тазгодишния Световен икономически форум в Давос той заяви:
"Смартфонът, какъвто го познаваме днес, вече няма да бъде най-разпространеният интерфейс".
Вместо това бъдещите устройства ще бъдат "вградени директно в телата ни".
Според Лундмарк мозъчните сензори ще се използват за управление на машини.
Холограмите също ще станат все по-важни,
а до 2030 г. ще има "цифров близнак" на почти всичко - прогнозира Лундмарк.
Тези технологии се обявяват за големи технически постижения, които
трябва да улеснят живота.
Колкото и обещаващи да са мозъчно-компютърните интерфейси,
те крият в себе си и потенциал за пълно наблюдение и дори четене на мисли.
Ако мозъчно-компютърният интерфейс съхранява спомените ви в облака,
компанията ще има достъп до най-интимната ви и лична информация!
Ще продаде ли компанията BCI цифровия ви профил така, както сайтовете
на социалните медии могат да продават данните на потребителите ви?
Какво би станало, ако тази технология се комбинира със система за социално кредитиране,
каквато вече съществува в Китай?
Това е така, защото много държави симпатизират на системата за социален кредит
в Китай и на стандартизираната цифрова самоличност.
Неотдавна беше обявено, че през есента в Болоня (Италия) ще стартира пилотен проект "Интелигентен гражданин". Започва "Портфейл".
Това е първата система за социално кредитиране в Европа.
Добродетелна Поведението носи точки, които могат да се разменят за награди.
В Китай лошото поведение също се санкционира по съответния начин.
Биотехнологът Маркус Шмидт разглежда защо хората все повече
се сливат с технологиите и какво могат да очакват хората, когато
се свържат с интернет на нещата.
Работи с други учени по международния изследователски проект "Future Body".
В интервю за "Берлинер Цайтунг" ученият коментира това по следния начин:
"Невротехнологиите обхващат различни технологии и процеси,
които взаимодействат директно с нашата нервна
система, например чрез интерфейси мозък-компютър.
Това включва например "интернет на живите неща", който
има за цел да свърже мозъка с мрежата, или импланти
в тялото, които имат за цел да дадат на хората нови сетива.
(...) В момента невротехнологиите все още са технологии за болни или хора с увреждания.
Но оптимизацията продължава и скоро здрави хора вероятно също ще използват тези технологии. (...)
Разбира се, не е задължително да се присъедините към тази тенденция, но това става все по-трудно.
Ако се замислите какво би било да живеете днес без телефон, компютър
и банкова сметка, ще разберете колко много зависим от тях.
И това ще продължи да се случва и в бъдеще.
В определен момент е почти невъзможно да не се включите.
(...) Без мозъчен чип се превръщате във второкласно човешко същество, въпреки че сте здрав.
Питаме се: Ще
има ли в бъдеще нормален човек статута, който днес има човек с увреждане?
От друга страна, може да има и предимство в подбора за тези, които нямат мозъчен чип.
Може би защото тогава те не са податливи на кибератаки."
Терористични кибератаки върху човешкото тяло или дори целенасочено "дисциплиниране" от страна на правителството?
Това е свързано с думите на израелския учен Харари, че ние,
хората, сме хакнати животни - без свободна воля.
Потребителското поведение на всеки отделен човек обаче определя
дали тези технологии и продукти ще изчезнат отново от пазара поради липса на търсене.
Вие също можете да помогнете за разпространението на тази информация.
Нека не се оставяме да бъдем заслепени от аргументите на глобалните
стратези и да погледнем и другата страна на монетата, която технологичният прогрес носи със себе си.
Защото човешкото ни съществуване далеч надхвърля рационалното ни съществуване.
Ние сме духовни същества с невероятни интуитивни способности - уникални същества,
които имат право на свободно развитие на своята личност и индивидуалност!
Това, което казваме, чувстваме, мислим и правим, оказва пряко въздействие върху заобикалящата ни среда - никой изкуствен интелект не може да замени тази реалност.