Yuval Noah Harari: "Az ember ma már hackelhető állat"
Yuval Noah Harari izraeli hadtörténész író és a jeruzsálemi Héber
Egyetem Történelmi Karának professzora.
Olyan személyiségek dicsérik, mint Barack Obama, Angela Merkel,
Emmanuel Macron és Sebastian Kurz, és inspirációs
forrásként és tanácsadóként keresik fel.
Klaus Schwab, a Világgazdasági Fórum (WEF) alapítója és
a "Covid-19: The Great Reset" című könyv szerzője
Yuval Noah Hararit briliáns jövőkutatóként jellemzi.
A 2018-as és 2020-as Világgazdasági Fórumon, illetve a 2020-as athéni Demokrácia
Fórumon való megjelenése során Harari a technológiai fejlődésről beszélt, és arról, hogy ez
mit jelent a társadalom, a politika, a vallás és az ideológia számára.
Előadásaiban többször is rámutat arra, hogy az emberiség
történetében most először van lehetőség arra, hogy az embereket bármikor
és bárhol megfigyeljük és nyomon kövessük.
A mesterséges intelligencia algoritmusai hatalmas mennyiségű információt dolgoznak fel nagyon nagy sebességgel,
és képesek mindent megjegyezni és felismerni a személyiséggel
kapcsolatos elemzésekhez szükséges mintákat az adatokban.
Harari szerint: "Egy
olyan rendszer, amely jobban megért minket, mint mi magunkat,
képes megjósolni érzéseinket és döntéseinket, képes
manipulálni érzéseinket és döntéseinket, és végül
képes döntéseket hozni helyettünk".
Harari szerint a koronavírus-járvány megnyitotta az utat a "bőr alatti felügyelet" előtt.
Idézet: "Azt hiszem, amikor az emberek néhány évtized múlva visszatekintenek,
elsősorban azért fognak emlékezni a Covid-válságra, mert ez
volt az a pillanat, amikor minden digitális lett.
És ez volt az a pillanat, amikor mindent megfigyeltek,
amikor beleegyeztünk abba, hogy folyamatosan megfigyelnek bennünket, nemcsak
az önkényuralmi rendszerekben, hanem a demokráciákban is.
(...) És ami talán a legfontosabb, ez volt az a pillanat,
amikor a megfigyelés elkezdett a bőröd alá férkőzni.
(...) És azt hiszem, a nagy folyamat, ami most zajlik a világban,
az emberek feltörése - az emberek feltörésének képessége,
hogy megértsük, mi zajlik bennük, mi mozgatja őket, mi hajtja őket.
És a legfontosabb adat nem az, hogy mit olvasnak, kivel találkoznak és mit vásárolnak.
Ez az, ami a testében történik."
A történész továbbá egy 2020-as interjúban elmondta:
"(...) de egyes kormányok és cégek a történelemben először
képesek szisztematikusan meghackelni az embereket.
Sokat beszélünk a számítógépek, okostelefonok és bankszámlák feltöréséről,
de korunkban az emberek feltörésének képessége a legfontosabb.
(...) Az emberek most már hackelhető állatok.
Tudod, az egész elképzelés, amit az emberek gondolnak, tudod,
hogy van egy lelkük vagy szellemük és szabad akaratuk, és senki
sem tudja, mi történik bennem.
Tehát bármit is választok, legyen az a szavazóhelyiségben vagy a szupermarketben
- ez az én szabad akaratom. Ennek vége!"
Amit a "futurisztikus" történelemprofesszor mond, az nem kitaláció.
Világszerte számos vállalat dolgozik olyan technológiákon, amelyekkel
érzékelőket lehet a bőr alá ültetni.
Néhány technológia már kiforrott és elérhető a piacon.
A cél a betegségek gyógyítása, az emberek képességeinek javítása vagy egyszerűen
csak az élet kényelmesebbé tétele.
A választék széles.
A brit-lengyel Walletmor cég például tavaly óta
kínál beültethető fizetési chipeket.
Ezeket a Walletmor szerint a hatóságok engedélyezték, és mindenhol működnek,
ahol elfogadják az érintés nélküli fizetést.
Az emberek apró mikrochip-implantátumokat használnak
a kerékpárjuk feloldásához, a lakáskulcs helyettesítésére vagy az irodába való belépéshez.
A cochleáris implantátumok helyreállítják a hallás képességét.
A cukorbetegek érzékelőket viselnek, amelyek a vércukorszintet mérik a bőr alatti szövetben.
Legfőbb tudományáguk az "agy-számítógép interfész" (BCI), azaz az agy-számítógép interfészek, amelyek
az agyat a számítógéppel vagy digitális platformokkal, pl. felhőkkel kapcsolják össze.
Számos nagy technológiai vállalat, köztük a Facebook és a Microsoft, valamint olyan technológiai befektetők, mint Elon Musk,
olyan projekteket finanszíroznak, amelyek a BCI-eszközök használatát fejlesztik.
Az amerikai kormányzati szervek is vizsgálják a technológia alkalmazását,
hogy olyan szuperkatonákat hozzanak
létre, amelyek telepatikusan kommunikálnak egymással,
vagy gondolat útján drónrajokat irányítanak.
A Stanford Egyetem kutatói mesterséges intelligencia szoftvert párosítottak egy BCI-eszközzel, amelyet
egy teljes testbénulásban szenvedő férfi agyába ültettek be.
A szoftver képes volt dekódolni a BCI-től származó információkat, és
átalakítani a férfi gondolatait egy számítógép képernyőjére.
A Synchron, egy New York-i start-up vállalat
már megkapta az FDA (az Egyesült Államok Élelmiszer- és Gyógyszerügyi Hivatala)
engedélyét arra, hogy a
"Stentrode" nevű beültethető agyi eszközt egy úgynevezett
korai megvalósíthatósági tanulmány keretében emberi betegeken tesztelje.
A sztentródát egy vénába helyezik a végagy azon részén,
amely a mozgással kapcsolatos összes jelet generálja.
A készüléket úgy tervezték, hogy a betegek gondolataikkal vezeték nélkül vezérelhessék a digitális eszközöket.
A rendszer olyan betegek számára készült, akik különböző betegségek miatt bénulásban szenvednek.
Egyes betegségek gyógyításának és innovációnak
az ürügyén elsősorban az agyi implantátumok pozitív aspektusait hangsúlyozzák.
De mi történne, ha az ilyen implantátumokkal visszaélnének, mint hatalmi eszközökkel?
Klaus Schwab, a WEF alapítója 2016-ban egy interjúban beszélt a beültethető mikrochipekről,
először a ruháinkba, majd az agyunkba vagy a bőrünk alá.
A cél az, hogy közvetlen kommunikációt tegyen lehetővé agyunk és a digitális világ között.
Egy másik cél az emberek összekapcsolása a 6G-vel és a dolgok internetével.
A Nokia vezérigazgatója, Pekka Lundmark szerint a közelgő 6G mobilkommunikációs szabvány
2030-ra készülhet el a piacra.
Az idei davosi Világgazdasági Fórumon azt mondta:
"Az okostelefon, ahogyan ma ismerjük, többé nem lesz a legelterjedtebb interfész".
Ehelyett a jövőbeni eszközök "közvetlenül a testünkbe épülnének be".
Lundmark szerint az agyi szenzorokat a gépek vezérlésére fogják használni.
A hologramok is egyre nagyobb jelentőségre tesznek
szert, és 2030-ra szinte mindennek lesz egy "digitális ikertestvére" - jósolja Lundmark.
Ezeket a technológiákat nagyszerű technikai vívmányokként reklámozzák, amelyek állítólag
megkönnyítik az életet.
Bármilyen ígéretesek is az agy-számítógép interfészek, a
teljes megfigyelés, sőt a gondolatolvasás lehetőségét is magukban hordozzák.
Ha egy agy-számítógép interfész az Ön emlékeit a felhőben tárolja,
a vállalat hozzáférhet a legintimebb és legintimebb adataihoz!
A BCI vállalat eladja majd az Ön digitális profilját, ahogyan
a közösségi médiaoldalak eladhatják a felhasználói adatokat?
Mi lenne, ha ezt a technológiát egy szociális hitelrendszerrel kombinálnák,
ahogyan az Kínában már működik?
Ennek oka, hogy sok ország szimpatizál a kínai szociális hitelrendszerrel és
a szabványosított digitális személyazonossággal.
A közelmúltban jelentették be, hogy ősszel az olaszországi Bolognában elindul egy "Smart Citizen" elnevezésű kísérleti projekt. Wallet" indul.
Ez az első szociális hitelrendszer európai földön.
Virtuous A viselkedésért pontok járnak, amelyeket jutalmakra lehet váltani.
Kínában a helytelen viselkedést is ennek megfelelően szankcionálják.
Markus Schmidt biotechnológus megvizsgálja, miért olvadunk össze mi,
emberek egyre inkább a technológiával, és mire számíthatnak az emberek,
ha csatlakoznak a dolgok internetéhez.
Más tudósokkal együtt dolgozik a "Future Body" nemzetközi kutatási projektben.
A Berliner Zeitungnak adott interjújában a tudós a következőképpen nyilatkozott erről:
"A neurotechnológia különböző technológiákat és eljárásokat foglal
magában, amelyek közvetlenül az idegrendszerünkkel lépnek
kapcsolatba, például agy-számítógép interfészeken keresztül.
Ide tartozik például az "élő dolgok internete", amelynek
célja az agy hálózatba kapcsolása, vagy a testbe ültetett
implantátumok, amelyek célja, hogy új érzékszerveket adjanak az embereknek.
(...) Jelenleg a neurotechnológia még mindig a betegeknek vagy fogyatékkal élőknek szánt technológiákról szól.
Az optimalizálás azonban folytatódik, és hamarosan valószínűleg az egészséges emberek is használni fogják ezeket a technológiákat. (...)
Természetesen nem kell csatlakoznia ehhez a trendhez, de ez egyre nehezebbé válik.
Ha belegondolunk, milyen lenne ma telefon, számítógép és bankszámla
nélkül élni, rájövünk, mennyire függünk tőlük.
És ez a jövőben is így lesz.
Egy bizonyos ponton szinte lehetetlen nem csatlakozni.
(...) Agychip nélkül másodosztályú emberré válsz, még akkor is, ha egészséges vagy.
Feltesszük magunknak
a kérdést: vajon egy normális embernek lesz-e olyan státusza a jövőben, mint ma egy fogyatékkal élő embernek?
Másrészt szelekciós előnye is lehet azoknak, akiknek nincs agyi chipjük.
Talán azért, mert így nem lesznek fogékonyak a kibertámadásokra."
Terrorista kibertámadások az emberi test ellen vagy akár célzott "fegyelmezés" a kormányzat részéről?
Ez kapcsolódik ahhoz, amit Harari izraeli tudós kijelentett, miszerint mi, emberek
meghekkelhető állatok vagyunk - szabad akarat nélkül.
Az egyes emberek fogyasztói magatartása határozza meg azonban,
hogy ezek a technológiák és termékek kereslet hiányában ismét eltűnnek-e a piacról.
Ön is segíthet az információ terjesztésében.
Ne hagyjuk, hogy elvakítsanak minket a globális stratégák érvei,
és nézzük meg az érem másik oldalát is, amelyet a technológiai fejlődés hoz magával.
Mert emberi létünk messze túlmutat racionális létünkön.
Hihetetlen, intuitív képességekkel rendelkező szellemi lények vagyunk - egyedülálló teremtmények,
akiknek joguk van személyiségük és egyéniségük szabad kibontakoztatásához!
Amit mondunk, érzünk, gondolunk és teszünk, annak közvetlen hatása van a környezetünkre - ezt a valóságot semmilyen mesterséges intelligencia nem helyettesítheti.