Yuvalas Noah Harari: "Žmogus dabar yra įsilaužti galintis gyvūnas"
Izraelio karo istorikas Yuval Noah Harari yra rašytojas ir Jeruzalės hebrajų
universiteto Istorijos fakulteto profesorius.
Jį giria tokios asmenybės kaip Barackas Obama, Angela Merkel, Emmanuelis
Macronas ir Sebastianas Kurzas, su juo konsultuojasi
kaip su įkvėpimo šaltiniu ir patarėju.
Klausas Schwabas, Pasaulio ekonomikos forumo (WEF) įkūrėjas
ir knygos "Covid-19: The Great Reset" autorius, apibūdina
Yuvalą Noah Harari kaip puikų futurologą.
2018 m. ir 2020 m. Pasaulio ekonomikos forume arba 2020 m. Atėnų
demokratijos forume Harari kalbėjo apie technologijų plėtrą ir jos reikšmę
visuomenei, politikai, religijai ir ideologijai.
Savo paskaitose jis ne kartą pabrėžė,
kad pirmą kartą žmonijos istorijoje dabar galima
stebėti ir sekti žmones bet kada ir bet kur.
Dirbtinio intelekto algoritmai labai sparčiai apdoroja milžiniškus informacijos kiekius
ir gali viską įsiminti bei atpažinti duomenų
modelius, kad būtų galima atlikti su asmenybe susijusią analizę.
Harari sako: "Sistema,
kuri mus supranta geriau nei mes patys save, gali
nuspėti mūsų jausmus ir sprendimus, manipuliuoti
mūsų jausmais ir sprendimais ir galiausiai
priimti sprendimus už mus."
Pasak Harari, koronaviruso pandemija atvėrė duris "stebėjimui po oda".
Citata: "Manau, kad kai po kelių dešimtmečių žmonės atsigręš į praeitį,
jie prisimins Covid krizę daugiausia dėl to, kad tai buvo
momentas, kai viskas tapo skaitmeniška.
Tai buvo momentas, kai viskas buvo stebima,
kai sutikome būti nuolat stebimi ne tik autoritariniuose,
bet ir demokratiniuose režimuose.
(...) Ir, ko gero, svarbiausia, kad tai buvo momentas,
kai stebėjimas ėmė lįsti jums po oda.
(...) Manau, kad šiuo metu pasaulyje vyksta didelis procesas, susijęs
su įsilaužimu į žmones - gebėjimu įsilaužti į žmones,
suprasti, kas vyksta giliai jų viduje, kas juos veikia, kas juos skatina.
Ir svarbiausi duomenys yra ne tai, ką jie skaito, su kuo susitinka ir ką perka.
Tai, kas vyksta jos kūne."
Be to, 2020 m. interviu istorikas sakė: "(...) tačiau
kai kurios vyriausybės ir bendrovės pirmą kartą istorijoje
sugeba sistemingai įsilaužti į žmones.
Daug kalbama apie įsilaužimus į kompiuterius, išmaniuosius telefonus ir bankų sąskaitas,
tačiau svarbiausia mūsų laikais yra galimybė įsilaužti į žmones.
(...) Žmonės dabar yra įsilaužėliai.
Žinai, visa ta žmonių idėja, kad jie turi
sielą ar dvasią ir laisvą valią, ir niekas nežino,
kas vyksta mano viduje.
Taigi, kad ir ką pasirinksiu, ar tai būtų rinkimuose, ar prekybos
centre - tai mano laisva valia. Tai baigta!"
Tai, ką mums pasakoja "futuristinės" istorijos profesorius, nėra fikcija.
Daugelis pasaulio įmonių kuria technologijas,
skirtas jutikliams po oda implantuoti.
Kai kurios technologijos jau subrendo ir yra prieinamos rinkoje.
Siekiama išgydyti ligas, pagerinti žmonių gebėjimus arba tiesiog
padaryti gyvenimą patogesnį.
Asortimentas platus.
Pavyzdžiui, Didžiosios Britanijos ir Lenkijos bendrovė "Walletmor" nuo
praėjusių metų siūlo implantuojamus mokėjimo lustus.
Juos galima įšvirkšti po oda ir, pasak "Walletmor", jie yra patvirtinti valdžios
institucijų ir veikia visur, kur priimami bekontakčiai mokėjimai.
Žmonės naudoja mažyčius mikroschemų
implantus, kad atrakintų dviratį, pakeistų namų raktą arba įeitų į biurą.
Kochleariniai implantai atkuria klausos gebėjimus.
Sergantieji diabetu nešioja jutiklius, kuriais matuojamas gliukozės kiekis poodiniame audinyje.
Svarbiausia jų disciplina - smegenų ir kompiuterio sąsaja (angl. brain-computer interface, BCI), t. y. smegenų ir kompiuterio
sąsajos, kuriomis smegenys sujungiamos su kompiuteriu arba skaitmeninėmis platformomis, pvz., debesimis.
Kelios didelės technologijų bendrovės, įskaitant "Facebook" ir "Microsoft", ir technologijų investuotojai, tokie kaip Elonas
Muskas, finansuoja projektus, kuriuose plėtojamas BCI prietaisų naudojimas.
JAV vyriausybinės agentūros taip pat tiria, kaip šią technologiją pritaikyti
kuriant superkareivius, kurie galėtų
telepatiškai bendrauti tarpusavyje arba mintimis
valdyti bepiločių orlaivių pulkus.
Stanfordo universiteto mokslininkai sujungė dirbtinio intelekto programinę įrangą su BCI prietaisu, implantuotu
į vyro, kuriam buvo nustatytas viso kūno paralyžius, smegenis.
Programinė įranga galėjo iššifruoti BCI informaciją
ir paversti vyro mintis kompiuterio ekrane.
Niujorko pradedančioji įmonė "Synchron"
jau gavo FDA (Jungtinių Valstijų Maisto ir vaistų administracijos) leidimą
išbandyti implantuojamą
smegenų prietaisą, vadinamą "Stentrode", su žmonėmis,
atliekant vadinamąjį ankstyvąjį galimybių tyrimą.
Stentrodas įstatomas į veną, esančią galinių smegenų dalyje,
kuri generuoja visus su judėjimu susijusius signalus.
Šis prietaisas skirtas tam, kad pacientai galėtų belaidžiu būdu mintimis valdyti skaitmeninius prietaisus.
Sistema skirta pacientams, kurie dėl įvairių ligų kenčia nuo paralyžiaus.
Prisidengiant kai kurių ligų gydymu ir
naujovėmis, daugiausia pabrėžiami teigiami smegenų implantų aspektai.
Tačiau kas nutiktų, jei tokie implantai būtų netinkamai naudojami kaip galios priemonės?
2016 m. WEF įkūrėjas Klausas Schwabas interviu kalbėjo apie implantuojamas mikroschemas,
iš pradžių mūsų drabužiuose, o paskui smegenyse ar po oda.
Siekiama užtikrinti tiesioginį ryšį tarp mūsų smegenų ir skaitmeninio pasaulio.
Kitas tikslas - prijungti žmones prie 6G ir daiktų interneto.
Pasak "Nokia" generalinio direktoriaus Pekka Lundmarko, būsimasis 6G mobiliojo ryšio standartas rinkai
turėtų būti parengtas iki 2030 m.
Šiais metais Davose vykusiame Pasaulio ekonomikos forume jis
teigė: "Išmanusis telefonas, kokį jį pažįstame šiandien, nebebus labiausiai paplitusi sąsaja".
Vietoj to būsimi prietaisai bus "įmontuoti tiesiai į mūsų kūnus".
Pasak Lundmarko, smegenų jutikliai bus naudojami mašinoms valdyti.
Hologramos taip pat taps vis svarbesnės, o
iki 2030 m. bus beveik visko "skaitmeninis dvynys", prognozuoja Lundmarkas.
Šios technologijos reklamuojamos kaip puikūs technikos pasiekimai, kurie turėtų
palengvinti gyvenimą.
Kad ir kokios perspektyvios būtų smegenų ir kompiuterio
sąsajos, jomis taip pat galima visiškai stebėti ir net skaityti mintis.
Jei smegenų ir kompiuterio sąsaja saugotų jūsų prisiminimus debesyje, bendrovė
turėtų prieigą prie jūsų intymiausios ir privačios informacijos!
Ar BCI bendrovė parduos jūsų skaitmeninį profilį taip, kaip socialinės
žiniasklaidos svetainės gali parduoti jūsų naudotojo duomenis?
O jei ši technologija būtų sujungta su socialinių kreditų sistema,
kaip jau yra Kinijoje?
Taip yra todėl, kad daugelis šalių simpatizuoja Kinijos socialinių kreditų
sistemai ir standartizuotai skaitmeninei tapatybei.
Neseniai paskelbta, kad rudenį Bolonijoje (Italija) bus pradėtas bandomasis projektas "Išmanusis pilietis". Piniginė" prasideda.
Tai pirmoji socialinio kredito sistema Europos žemėje.
Dorybingas Už elgesį gaunami taškai, kuriuos galima iškeisti į apdovanojimus.
Kinijoje už netinkamą elgesį taip pat taikomos atitinkamos sankcijos.
Biotechnologas Markusas Schmidtas svarsto, kodėl žmonės vis
labiau susilieja su technologijomis ir ko gali tikėtis žmonės,
prisijungę prie daiktų interneto.
Kartu su kitais mokslininkais jis dirba prie tarptautinio mokslinių tyrimų projekto "Ateities kūnas".
Duodamas interviu laikraščiui "Berliner Zeitung", mokslininkas tai komentavo
taip: "Neurotechnologijos apima įvairias technologijas ir procesus,
kurie tiesiogiai sąveikauja su mūsų nervų sistema,
pavyzdžiui, per smegenų ir kompiuterio sąsajas.
Tai, pavyzdžiui, "gyvasis daiktų internetas", kuriuo
siekiama sujungti smegenis su tinklu, arba implantai
kūne, kuriais siekiama suteikti žmonėms naujų pojūčių.
(...) Šiuo metu neurotechnologijos vis dar susijusios su ligoniams ar neįgaliesiems skirtomis technologijomis.
Tačiau optimizavimas tęsiamas ir netrukus šiomis technologijomis tikriausiai naudosis ir sveiki žmonės. (...)
Žinoma, neprivalote prisijungti prie šios tendencijos, tačiau tai padaryti darosi vis sunkiau.
Jei pagalvotumėte, kaip būtų gyventi be telefono, kompiuterio ir
banko sąskaitos, suprastumėte, kaip stipriai nuo jų priklausome.
Taip bus ir ateityje.
Tam tikru momentu beveik neįmanoma neprisijungti.
(...) Be smegenų lusto tampate antrarūšiu žmogumi, nors ir esate sveikas.
Klausiame savęs:
ar ateityje normalus žmogus turės tokį statusą, kokį šiandien turi neįgalusis?
Kita vertus, tie, kurie neturi smegenų lusto, taip pat gali turėti atrankos pranašumą.
Galbūt todėl, kad tada jie nėra jautrūs kibernetinėms atakoms."
Teroristinės kibernetinės atakos prieš žmogaus kūną ar net tikslingas valdžios "drausminimas"?
Tai siejasi su Izraelio mokslininko Harari teiginiu, kad mes, žmonės,
esame įsilaužėliai, neturintys laisvos valios.
Tačiau nuo kiekvieno asmens vartotojų elgsenos priklauso,
ar šios technologijos ir produktai vėl išnyks iš rinkos dėl paklausos trūkumo.
Jūs taip pat galite padėti skleisti šią informaciją.
Nesileiskime apakinami pasaulinių strategų argumentų
ir pažvelkime ir į kitą medalio pusę, kurią atneša technologinė pažanga.
Nes mūsų žmogiškoji egzistencija yra kur kas platesnė nei racionalioji egzistencija.
Esame dvasinės būtybės, turinčios neįtikėtinų intuityvių gebėjimų - unikalios
būtybės, turinčios teisę laisvai plėtoti savo asmenybę ir individualumą!
Tai, ką sakome, jaučiame, galvojame ir darome, daro tiesioginį poveikį mūsų aplinkai - joks dirbtinis intelektas negali pakeisti šios realybės.