Juvals Noā Harari: "Cilvēks tagad ir hakāms dzīvnieks"
Izraēlas militārais vēsturnieks Juvals Noahs Harari ir autors un Jeruzalemes Ebreju
universitātes Vēstures fakultātes profesors.
Viņu slavē tādas personības kā Baraks Obama, Angela Merkele, Emanuels
Makrons un Sebastians Kurcs, un ar viņu konsultējas
kā ar iedvesmas avotu un padomdevēju.
Pasaules Ekonomikas foruma (WEF) dibinātājs un grāmatas
"Covid-19: The Great Reset" autors Klauss Švābs (Klaus
Schwab) raksturo Juvalu Noā Harari kā izcilu futurologu.
Uzstājoties Pasaules ekonomikas forumā 2018. un 2020. gadā vai Atēnu
Demokrātijas forumā 2020. gadā, Harari runāja par tehnoloģiju attīstību un to, ko
tā nozīmē sabiedrībai, politikai, reliģijai un ideoloģijai.
Savās lekcijās viņš vairākkārt uzsver, ka
pirmo reizi cilvēces vēsturē tagad ir iespējams novērot
un izsekot cilvēkus jebkurā laikā un vietā.
Mākslīgā intelekta algoritmi ļoti ātri apstrādā milzīgus informācijas apjomus,
un tiem ir potenciāls visu atcerēties un
atpazīt datu modeļus, lai veiktu ar personību saistītu analīzi.
Harari saka: "Sistēma,
kas mūs saprot labāk nekā mēs paši sevi, var paredzēt
mūsu sajūtas un lēmumus, var manipulēt ar
mūsu sajūtām un lēmumiem un galu galā pieņemt
lēmumus mūsu vietā.""
Harari uzskata, ka koronavīrusa pandēmija ir pavērusi durvis uz "uzraudzību zem ādas".
Citāts: "Domāju, ka pēc dažiem gadu desmitiem, kad cilvēki atskatīsies
atpakaļ, viņi atcerēsies Kovid krīzi galvenokārt tāpēc,
ka tas bija brīdis, kad viss kļuva digitāls.
Un tas bija brīdis, kad viss tika uzraudzīts,
kad mēs piekritām, ka tiksim pastāvīgi uzraudzīti ne tikai
autoritārajos režīmos, bet arī demokrātijās.
(...) Un, iespējams, vissvarīgākais ir tas, ka šis bija
brīdis, kad novērošana sāka iedziļināties jūsu ādā.
(...) Un es domāju, ka lielais process, kas šobrīd notiek pasaulē,
ir cilvēku hakeru uzlaušana - spēja uzlauzt cilvēkus, lai
saprastu, kas notiek viņu iekšienē, kas viņus uzvedina, kas viņus virza.
Un vissvarīgākie dati nav tas, ko viņi lasa, ar ko viņi tiekas un ko viņi pērk.
Tas ir tas, kas notiek viņas ķermenī."
Turklāt vēsturnieks intervijā 2020. gadā teica:
"(...) bet dažas valdības un uzņēmumi pirmo reizi
vēsturē spēj sistemātiski uzlauzt cilvēkus.
Daudz tiek runāts par datoriem, viedtālruņiem un banku kontiem,
taču mūsdienās aktuāla ir spēja uzlauzt cilvēkus.
(...) Cilvēki tagad ir hakeri.
Ziniet, visa tā ideja, ka cilvēkiem ir dvēsele
vai gars un viņu brīvā griba, un neviens nezina,
kas notiek manī.
Lai ko es izvēlētos - vai nu vēlēšanās, vai lielveikalā
-, tā ir mana brīva griba. Tas ir beidzies!"
Tas, ko mums stāsta "futūristiskais" vēstures profesors, nav izdomājums.
Daudzi uzņēmumi visā pasaulē strādā pie tehnoloģijām,
lai implantētu sensorus zem ādas.
Dažas tehnoloģijas jau ir izstrādātas un pieejamas tirgū.
Mērķis ir ārstēt slimības, uzlabot cilvēku spējas vai
vienkārši padarīt dzīvi ērtāku.
Diapazons ir plašs.
Piemēram, Lielbritānijas un Polijas uzņēmums Walletmor kopš pagājušā
gada piedāvā implantējamas maksājumu mikroshēmas.
Tās var injicēt zem ādas, un, kā norāda Walletmor, tās ir apstiprinājušas iestādes
un darbojas visur, kur tiek pieņemti bezkontakta maksājumi.
Cilvēki izmanto sīkus mikročipu implantus,
lai atbloķētu savu velosipēdu, aizvietotu mājas atslēgu vai iekļūtu birojā.
Kohleārie implanti atjauno dzirdes spējas.
Diabēta slimnieki nēsā sensorus, lai mērītu glikozes līmeni zemādas audos.
Viņu augstākā disciplīna ir "smadzeņu-datora saskarne" (BCI), t. i., smadzeņu-datora saskarnes, kas
savieno smadzenes ar datoru vai digitālajām platformām, piemēram, mākoņiem.
Vairāki lieli tehnoloģiju uzņēmumi, tostarp Facebook un Microsoft, un tehnoloģiju investori, piemēram,
Elons Masks, finansē projektus, kas attīsta BCI ierīču izmantošanu.
ASV valdības aģentūras pēta arī šīs tehnoloģijas pielietojumu,
lai radītu superkareivjus,
kas var sazināties savā starpā telepātiski
vai ar domām kontrolēt dronu pulkus.
Stenfordas universitātes pētnieki ir savienojuši mākslīgā intelekta programmatūru ar BCI ierīci, kas
implantēta cilvēka ar pilnīgu ķermeņa paralīzi smadzenēs.
Programmatūra spēja atšifrēt informāciju no BCI
un pārvērst vīrieša domas datora ekrānā.
Ņujorkas jaundibinātais uzņēmums
Synchron jau ir saņēmis FDA (ASV Pārtikas un zāļu pārvalde) atļauju
izmēģināt implantējamu
smadzeņu ierīci ar nosaukumu "Stentrode" ar cilvēkiem,
veicot tā saukto agrīno priekšizpēti.
Stentrods tiek ievietots vēnā galvas smadzeņu daļā, kas
ģenerē visus ar kustībām saistītos signālus.
Ierīce ir izstrādāta tā, lai pacienti ar savām domām varētu bezvadu režīmā vadīt digitālās ierīces.
Sistēma ir paredzēta pacientiem, kuri dažādu slimību dēļ cieš no paralīzes.
Aizbildinoties ar dažu slimību ārstēšanu
un inovāciju, galvenokārt tiek uzsvērti smadzeņu implantu pozitīvie aspekti.
Bet kas notiktu, ja šādi implanti tiktu ļaunprātīgi izmantoti kā varas instrumenti?
Jau 2016. gadā WEF dibinātājs Klauss Švābs intervijā runāja par implantējamām mikroshēmām, kas
vispirms tiks iestrādātas mūsu apģērbā, bet pēc tam smadzenēs vai zem ādas.
Mērķis ir nodrošināt tiešu saziņu starp mūsu smadzenēm un digitālo pasauli.
Vēl viens mērķis ir savienot cilvēkus ar 6G un lietisko internetu.
Saskaņā ar Nokia izpilddirektora Pekas Lundmarka (Pekka Lundmark) teikto gaidāmajam 6G mobilo sakaru standartam
jābūt gatavam tirgum līdz 2030. gadam.
Šā gada Pasaules ekonomikas forumā Davosā viņš teica:
"Viedtālrunis, kādu mēs to pazīstam šodien, vairs nebūs visizplatītākā saskarne."
Tā vietā nākotnes ierīces tiks "iebūvētas tieši mūsu ķermenī".
Pēc Lundmarka domām, smadzeņu sensori tiks izmantoti, lai kontrolētu mašīnas.
Arī hologrammas kļūs arvien svarīgākas, un līdz
2030. gadam būs pieejams gandrīz visa "digitālais dvīņnieks", prognozē Lundmarks.
Šīs tehnoloģijas tiek dēvētas par lieliskiem tehniskiem sasniegumiem,
kas atvieglos dzīvi.
Lai cik daudzsološas būtu smadzeņu un datora saskarnes,
tās var būt arī potenciāls pilnīgai uzraudzībai un pat domu lasīšanai.
Ja smadzeņu un datora saskarne jūsu atmiņas glabātu mākonī, uzņēmumam
būtu piekļuve jūsu intīmākajai un privātākajai informācijai!
Vai BCI uzņēmums pārdos jūsu digitālo profilu tāpat,
kā sociālo mediju vietnes var pārdot jūsu lietotāja datus?
Ko darīt, ja šo tehnoloģiju apvienotu ar sociālo kredītu sistēmu,
kā tas jau notiek Ķīnā?
Tas ir tāpēc, ka daudzas valstis simpatizē Ķīnas sociālo kredītu sistēmai
un standartizētai digitālajai identitātei.
Nesen tika paziņots, ka rudenī Boloņā (Itālijā) tiks uzsākts izmēģinājuma projekts "Smart Citizen". Sākas "Wallet".
Šī ir pirmā sociālā kredīta sistēma Eiropas teritorijā.
Virtuous Par uzvedību tiek nopelnīti punkti, kurus var apmainīt pret balvām.
Arī Ķīnā par sliktu uzvedību tiek piemērotas attiecīgas sankcijas.
Biotehnologs Markuss Šmits (Markus Schmidt) aplūko, kāpēc mēs, cilvēki,
arvien vairāk saplūstam ar tehnoloģijām un ko cilvēki var sagaidīt, kad
viņi ir savienoti ar lietu internetu.
Kopā ar citiem zinātniekiem viņš strādā pie starptautiskā pētniecības projekta "Future Body".
Intervijā laikrakstam Berliner Zeitung zinātnieks to komentēja šādi:
"Neirotehnoloģija ietver dažādas tehnoloģijas un procesus,
kas tieši mijiedarbojas ar mūsu nervu sistēmu,
piemēram, izmantojot smadzeņu-datora saskarnes.
Tas ietver, piemēram, "dzīvu lietu internetu", kura
mērķis ir savienot smadzenes ar tīklu, vai implantus
ķermenī, kas paredzēti, lai sniegtu cilvēkiem jaunas maņas.
(...) Šobrīd neirotehnoloģijas joprojām ir tehnoloģijas slimiem cilvēkiem vai cilvēkiem ar invaliditāti.
Taču optimizācija turpinās, un drīz šīs tehnoloģijas, iespējams, izmantos arī veseli cilvēki. (...)
Protams, jums nav obligāti jāpiedalās šajā tendencē, taču tas kļūst arvien grūtāk.
Ja padomājat, kā būtu dzīvot bez telefona, datora un bankas
konta, jūs saprotat, cik ļoti mēs esam no tiem atkarīgi.
Tā tas būs arī turpmāk.
Noteiktā brīdī ir gandrīz neiespējami nepievienoties.
(...) Bez smadzeņu mikroshēmas jūs kļūstat par otrās šķiras cilvēku, pat ja esat vesels.
Mēs sev jautājam:
vai normālam cilvēkam nākotnē būs tāds statuss, kāds šodien ir cilvēkam ar invaliditāti?
No otras puses, tiem, kam nav smadzeņu mikroshēmas, varētu būt arī atlases priekšrocības.
Iespējams, tāpēc, ka tad tie nav uzņēmīgi pret kiberuzbrukumiem."
Teroristiski kiberuzbrukumi cilvēka ķermenim vai pat valdības mērķtiecīga "disciplinēšana"?
Tas sasaucas ar Izraēlas zinātnieka Harari teikto, ka mēs,
cilvēki, esam haklavieši - bez brīvas gribas.
Tomēr katra indivīda patērētāju uzvedība nosaka to, vai
šīs tehnoloģijas un produkti atkal izzudīs no tirgus pieprasījuma trūkuma dēļ.
Arī jūs varat palīdzēt izplatīt šo informāciju.
Nebūsim akli globālo stratēģu argumentiem, un pievērsīsimies
arī otrajai medaļas pusei, ko nes līdzi tehnoloģiskais progress.
Jo mūsu cilvēciskā eksistence ir daudz plašāka par mūsu racionālo eksistenci.
Mēs esam garīgas būtnes ar neticamām, intuitīvām spējām - unikālas būtnes,
kurām ir tiesības brīvi attīstīt savu personību un individualitāti!
Tas, ko mēs sakām, jūtam, domājam un darām, tieši ietekmē mūsu apkārtējo vidi - šo realitāti nevar aizstāt neviens mākslīgais intelekts.