Yuval Noah Harari: "Omul este acum un animal care poate fi piratat"
Istoricul militar israelian Yuval Noah Harari este autor și profesor la Facultatea
de Istorie a Universității Ebraice din Ierusalim.
El este lăudat de personalități precum Barack Obama, Angela Merkel,
Emmanuel Macron și Sebastian Kurz și este
consultat ca sursă de inspirație și consilier.
Klaus Schwab, fondatorul Forumului Economic Mondial (WEF) și
autorul cărții "Covid-19: Marea resetare", îl descrie
pe Yuval Noah Harari ca fiind un viitorolog strălucit.
În timpul aparițiilor sale la Forumul Economic Mondial din 2018 și 2020 sau la
Forumul pentru Democrație de la Atena din 2020, Harari a vorbit despre dezvoltarea tehnologică și
despre ce înseamnă aceasta pentru societate, politică, religie și ideologie.
În prelegerile sale, acesta subliniază în mod repetat
că, pentru prima dată în istoria omenirii, este posibil să observăm
și să urmărim oamenii oricând și oriunde.
Algoritmii de inteligență artificială procesează cantități uriașe de informații la o viteză
foarte mare și au potențialul de a reține totul
și de a recunoaște tipare în date pentru analize legate de personalitate.
Harari spune: "Un
sistem care ne înțelege mai bine decât ne înțelegem noi
înșine ne poate prezice sentimentele și deciziile,
ne poate manipula sentimentele și deciziile și, în
cele din urmă, poate lua decizii în locul nostru."
Potrivit lui Harari, pandemia de coronavirus a deschis ușa către "supravegherea sub piele".
Citat: "Cred că, atunci când oamenii vor privi în urmă cu câteva decenii,
își vor aminti de criza Covid, mai ales pentru că a fost
momentul în care totul a devenit digital.
Și acesta a fost momentul în care totul a fost monitorizat,
în care am fost de acord să fim monitorizați în mod constant, nu numai
în regimurile autoritare, ci și în democrații.
(...) Și, poate cel mai important, acesta a fost momentul în
care supravegherea a început să-ți intre pe sub piele.
(...) Și cred că marele proces care are loc în lume în acest moment este
hacking-ul oamenilor - abilitatea de a hacker oamenii, de a înțelege
ce se întâmplă în adâncul lor, ce îi face să se simtă bine, ce îi motivează.
Iar cele mai importante date nu sunt ceea ce citesc, cu cine se întâlnesc și ce cumpără.
Este vorba de ceea ce se întâmplă în corpul ei."
Mai mult, istoricul a declarat într-un interviu din 2020:
"(...) dar unele guverne și companii sunt capabile să pirateze
sistematic oamenii pentru prima dată în istorie.
Se vorbește mult despre piratarea computerelor, a smartphone-urilor și a conturilor bancare, dar
lucrul cel mai important în zilele noastre este capacitatea de a pirata oamenii.
(...) Oamenii sunt acum animale care pot fi hackuite.
Știi, toată ideea pe care o au oamenii, știi, că au acest
suflet sau spirit și liberul lor arbitru, și nimeni nu știe ce
se întâmplă în interiorul meu.
Așa că orice aleg, fie că mă duc la urne sau la supermarket,
este liberul meu arbitru. S-a terminat!"
Ceea ce ne spune profesorul de istorie "futuristă" nu este ficțiune.
Multe companii din întreaga lume lucrează la tehnologii
de implantare a unor senzori sub piele.
Unele tehnologii sunt deja mature și disponibile pe piață.
Scopul este de a vindeca boli, de a îmbunătăți abilitățile oamenilor sau pur
și simplu de a face viața mai confortabilă.
Gama este largă.
De exemplu, compania britanico-poloneză Walletmor oferă
de anul trecut cipuri de plată implantabile.
Acestea pot fi injectate sub piele și, potrivit Walletmor, sunt autorizate de autorități
și funcționează oriunde sunt acceptate plățile fără contact.
Oamenii folosesc microcipuri minuscule pentru
a-și debloca bicicleta, pentru a înlocui cheia de la casă sau pentru a intra în birou.
Implanturile cohleare restabilesc capacitatea auditivă.
Diabeticii poartă senzori pentru a măsura nivelul de glucoză din sânge în țesutul subcutanat.
Disciplina lor supremă este "interfața creier-computer" (BCI), adică interfețele creier-computer care
conectează creierul cu calculatorul sau cu platformele digitale, de exemplu norii.
Mai multe companii mari de tehnologie, printre care Facebook și Microsoft, și investitori în tehnologie, precum Elon
Musk, finanțează proiecte care dezvoltă utilizarea dispozitivelor BCI.
Agențiile guvernamentale americane investighează, de asemenea, aplicații ale
acestei tehnologii pentru a crea
super-soldați care pot comunica telepatic între
ei sau pot controla roiuri de drone prin gândire.
Cercetătorii de la Universitatea Stanford au cuplat un software de inteligență artificială cu un dispozitiv BCI
implantat în creierul unui bărbat cu paralizie totală a corpului.
Software-ul a reușit să decodifice informațiile de la BCI și să
convertească gândurile bărbatului pe un ecran de computer.
Synchron, o companie nou înființată în
New York, a primit deja aprobarea FDA (Food and Drug Administration of the United
States) pentru a testa dispozitivul
implantabil pentru creier numit "Stentrode" pe pacienți
umani în cadrul unui așa-numit studiu de fezabilitate timpurie.
Stentrodul este plasat într-o venă în partea creierului care
generează toate semnalele asociate cu mișcarea.
Dispozitivul este conceput pentru a le permite pacienților să controleze dispozitivele digitale prin intermediul gândurilor lor, fără fir.
Sistemul este destinat pacienților care suferă de paralizie din cauza diferitelor boli.
Sub pretextul vindecării unor boli și ca inovație,
sunt evidențiate mai ales aspectele pozitive ale implanturilor cerebrale.
Dar ce s-ar întâmpla dacă astfel de implanturi ar fi folosite în mod abuziv ca instrumente de putere?
În 2016, fondatorul WEF, Klaus Schwab, a vorbit într-un interviu despre microcipuri implantabile,
mai întâi în hainele noastre și apoi în creierul nostru sau sub piele.
Scopul este de a permite o comunicare directă între creierul nostru și lumea digitală.
Un alt obiectiv este de a conecta oamenii la 6G și la Internetul obiectelor.
Potrivit directorului general al Nokia, Pekka Lundmark, viitorul standard de comunicații mobile 6G ar trebui
să fie gata pentru piață până în 2030.
La Forumul Economic Mondial de la Davos din acest an, el a declarat:
"Smartphone-ul, așa cum îl cunoaștem astăzi, nu va mai fi cea mai comună interfață".
În schimb, viitoarele dispozitive vor fi "integrate direct în corpul nostru".
Potrivit lui Lundmark, senzorii cerebrali vor fi utilizați pentru a controla mașinile.
Hologramele vor deveni, de asemenea, extrem de importante,
iar până în 2030 va exista un "geamăn digital" al aproape tuturor lucrurilor, prezice Lundmark.
Aceste tehnologii sunt prezentate ca mari realizări tehnice care ar
trebui să ușureze viața.
Oricât de promițătoare ar fi interfețele creier-computer,
acestea pot duce la o supraveghere totală și chiar la citirea gândurilor.
Dacă o interfață creier-computer îți stochează amintirile în cloud, compania
ar avea acces la cele mai intime și private informații ale tale!
Va vinde compania BCI profilul tău digital așa cum site-urile
de socializare pot vinde datele tale de utilizator?
Ce s-ar întâmpla dacă această tehnologie ar fi combinată cu un sistem de credit social,
așa cum se întâmplă deja în China?
Acest lucru se datorează faptului că multe țări simpatizează cu sistemul de credit social
din China și cu o identitate digitală standardizată.
S-a anunțat recent că în toamnă va fi lansat un proiect pilot "Smart Citizen" în Bologna (Italia). Începe "Wallet".
Acesta este primul sistem de credit social de pe teritoriul european.
Virtuos Comportamentul câștigă puncte care pot fi schimbate pentru recompense.
În China, comportamentul neadecvat este, de asemenea, sancționat în consecință.
Biotehnologul Markus Schmidt analizează de ce noi, oamenii, ne îmbinăm
din ce în ce mai mult cu tehnologia și la ce se pot aștepta oamenii atunci când
sunt conectați la Internetul lucrurilor.
El lucrează împreună cu alți oameni de știință la proiectul internațional de cercetare "Future Body".
Într-un interviu acordat publicației Berliner Zeitung, omul de știință a comentat acest
lucru după cum urmează: "Neurotehnologia cuprinde diverse tehnologii și
procese care interacționează direct cu sistemul nostru
nervos, de exemplu prin intermediul interfețelor creier-computer.
Printre acestea se numără, de exemplu, "Internetul lucrurilor
vii", care urmărește conectarea creierului la rețea, sau
implanturile din corp, care sunt menite să ofere oamenilor noi simțuri.
(...) În momentul de față, neurotehnologia se referă încă la tehnologiile pentru bolnavi sau pentru persoanele cu dizabilități.
Dar optimizarea continuă și, în curând, probabil că și persoanele sănătoase vor folosi aceste tehnologii. (...)
Desigur, nu trebuie să vă alăturați acestei tendințe, dar acest lucru devine din ce în ce mai dificil.
Dacă vă gândiți cum ar fi să trăiți astăzi fără telefon,
computer și cont bancar, vă dați seama cât de mult depindem de ele.
Și acest lucru va continua să se întâmple și în viitor.
La un moment dat, este aproape imposibil să nu participi.
(...) Fără un cip cerebral, devii o ființă umană de mâna a doua, chiar dacă ești sănătos.
Ne întrebăm: Va
avea o persoană normală în viitor statutul pe care îl are astăzi o persoană cu handicap?
Pe de altă parte, ar putea exista și un avantaj de selecție pentru cei care nu au un cip cerebral.
Poate pentru că astfel nu sunt susceptibile la atacuri cibernetice."
Atacuri cibernetice teroriste asupra corpului uman sau chiar "disciplinarea" țintită de către guvern?
Acest lucru se leagă de ceea ce a proclamat cercetătorul israelian Harari, și anume că
noi, oamenii, suntem animale care pot fi piratate - fără liber arbitru.
Cu toate acestea, comportamentul de consum al fiecărui individ determină
dacă aceste tehnologii și produse vor dispărea din nou de pe piață din cauza lipsei cererii.
Și dumneavoastră puteți contribui la răspândirea acestor informații.
Să nu ne lăsăm orbiți de argumentele strategilor globali
și să privim și cealaltă față a monedei pe care o aduce cu sine progresul tehnologic.
Pentru că existența noastră umană depășește cu mult existența noastră rațională.
Suntem ființe spirituale cu abilități incredibile, intuitive - creaturi unice care
au dreptul la libera dezvoltare a personalității și individualității lor!
Ceea ce spunem, simțim, gândim și facem are un impact direct asupra mediului nostru - nicio inteligență artificială nu poate înlocui această realitate.