Yuval Noah Harari: "Človek je teraz hackovateľné zviera"
Izraelský vojenský historik Yuval Noah Harari je autorom a profesorom na Fakulte
histórie Hebrejskej univerzity v Jeruzaleme.
Chvália ho osobnosti ako Barack Obama, Angela Merkelová,
Emmanuel Macron a Sebastian Kurz a je
pre nich zdrojom inšpirácie a poradcom.
Klaus Schwab, zakladateľ Svetového ekonomického fóra
(WEF) a autor knihy Covid-19: Veľký reset, opisuje
Yuvala Noaha Harariho ako brilantného futurológa.
Počas svojich vystúpení na Svetovom ekonomickom fóre v rokoch 2018 a
2020 alebo na Aténskom demokratickom fóre 2020 Harari hovoril o technologickom vývoji a o
tom, čo znamená pre spoločnosť, politiku, náboženstvo a ideológiu.
Vo svojich prednáškach opakovane zdôrazňuje,
že po prvýkrát v histórii ľudstva je teraz možné pozorovať
a sledovať ľudí kedykoľvek a kdekoľvek.
Algoritmy umelej inteligencie spracúvajú obrovské množstvo informácií veľmi vysokou rýchlosťou
a majú potenciál zapamätať si všetko a rozpoznať
vzory v údajoch na účely analýz súvisiacich s osobnosťou.
Harari hovorí:
"Systém, ktorý nám rozumie lepšie ako my sami sebe,
môže predvídať naše pocity a rozhodnutia,
môže manipulovať našimi pocitmi a rozhodnutiami
a nakoniec môže rozhodovať za nás."
Podľa Harariho pandémia koronavírusu otvorila dvere "dohľadu pod kožou".
Citát: "Myslím, že keď sa ľudia o niekoľko desaťročí obzrú späť,
budú si na krízu Covid pamätať najmä preto, že to bol
moment, keď sa všetko začalo digitalizovať.
A to bol moment, keď sa všetko monitorovalo, keď
sme súhlasili s tým, že budeme neustále monitorovaní, a to nielen
v autoritárskych režimoch, ale aj v demokraciách.
(...) A čo je možno najdôležitejšie, to bol moment,
keď sa vám sledovanie začalo dostávať pod kožu.
(...) A myslím si, že veľký proces, ktorý teraz prebieha vo
svete, je hacking ľudí - schopnosť hacknúť ľudí, pochopiť,
čo sa deje hlboko v ich vnútri, čo ich poháňa, čo ich poháňa.
A najdôležitejšími údajmi nie je to, čo čítajú, s kým sa stretávajú a čo kupujú.
Ide o to, čo sa deje v jej tele."
Okrem toho historik v rozhovore v roku 2020 povedal:
"(...) ale niektoré vlády a spoločnosti sú prvýkrát
v histórii schopné systematicky hackovať ľudí.
Veľa sa hovorí o hackerských útokoch na počítače, smartfóny a bankové účty, ale to
najdôležitejšie v dnešnej dobe je schopnosť hackerských útokov na ľudí.
(...) Ľudia sú teraz hacknuteľné zvieratá.
Viete, celá tá myšlienka, ktorú ľudia majú, viete,
že majú dušu alebo ducha a svoju slobodnú vôľu, a nikto
nevie, čo sa deje vo mne.
Takže nech si vyberiem čokoľvek, či už vo voľbách alebo v supermarkete
- je to moja slobodná vôľa. To je koniec!"
To, čo nám hovorí "futuristický" profesor histórie, nie je fikcia.
Mnohé spoločnosti na celom svete pracujú na technológiách
na implantáciu senzorov pod kožu.
Niektoré technológie sú už vyspelé a dostupné na trhu.
Cieľom je liečiť choroby, zlepšovať schopnosti ľudí alebo
im jednoducho spríjemniť život.
Rozsah je široký.
Napríklad britsko-poľská spoločnosť Walletmor ponúka od
minulého roka implantovateľné platobné čipy.
Tie sa dajú aplikovať pod kožu a podľa spoločnosti Walletmor sú povolené úradmi
a fungujú všade tam, kde sú akceptované bezkontaktné platby.
Ľudia používajú malé mikročipové implantáty
na odomykanie bicykla, ako náhradu kľúča od domu alebo na vstup do kancelárie.
Kochleárne implantáty obnovujú sluchové schopnosti.
Diabetici nosia senzory na meranie hladiny glukózy v krvi v podkožnom tkanive.
Ich vrcholnou disciplínou je "rozhranie mozog-počítač" (BCI), t. j. rozhrania mozog-počítač, ktoré
spájajú mozog s počítačom alebo digitálnymi platformami, napr. s mrakmi.
Viaceré veľké technologické spoločnosti vrátane spoločností Facebook a Microsoft a technologickí investori, ako napríklad
Elon Musk, financujú projekty, ktoré rozvíjajú používanie zariadení BCI.
Americké vládne agentúry tiež skúmajú možnosti využitia tejto technológie
na vytvorenie supervojakov, ktorí
môžu medzi sebou telepaticky komunikovať
alebo myšlienkami ovládať húfy dronov.
Výskumníci zo Stanfordskej univerzity spojili softvér umelej inteligencie so zariadením BCI, ktoré
bolo implantované do mozgu muža s ochrnutím celého tela.
Softvér dokázal dekódovať informácie z BCI a previesť
myšlienky muža na obrazovku počítača.
Newyorská začínajúca spoločnosť Synchron
už získala povolenie od FDA (Úrad pre kontrolu potravín a liečiv v Spojených štátoch
amerických) na testovanie
implantovateľného mozgového zariadenia s názvom "Stentrode"
na ľudských pacientoch v rámci tzv. štúdie včasnej uskutočniteľnosti.
Stentróda sa umiestni do žily v časti koncového mozgu,
ktorá generuje všetky signály spojené s pohybom.
Zariadenie je navrhnuté tak, aby pacienti mohli bezdrôtovo ovládať digitálne zariadenia pomocou svojich myšlienok.
Systém je určený pre pacientov, ktorí trpia ochrnutím v dôsledku rôznych ochorení.
Pod zámienkou liečby niektorých chorôb a
ako inovácie sa zdôrazňujú najmä pozitívne aspekty mozgových implantátov.
Čo by sa však stalo, keby sa takéto implantáty zneužili ako nástroje moci?
V roku 2016 zakladateľ WEF Klaus Schwab v rozhovore hovoril o implantovateľných mikročipoch,
ktoré by sme mali mať najprv v oblečení a potom v mozgu alebo pod kožou.
Cieľom je umožniť priamu komunikáciu medzi naším mozgom a digitálnym svetom.
Ďalším cieľom je pripojiť ľudí k 6G a internetu vecí.
Podľa generálneho riaditeľa spoločnosti Nokia Pekku Lundmarka by mal byť pripravovaný štandard mobilnej komunikácie
6G pripravený na trh do roku 2030.
Na tohtoročnom Svetovom ekonomickom fóre v Davose
povedal: "Smartfón, ako ho poznáme dnes, už nebude najbežnejším rozhraním."
Budúce zariadenia budú "zabudované priamo do našich tiel".
Podľa Lundmarka sa mozgové senzory majú používať na ovládanie strojov.
Hologramy budú tiež čoraz dôležitejšie a do
roku 2030 bude existovať "digitálne dvojča" takmer všetkého, predpovedá Lundmark.
Tieto technológie sú označované za veľké technické výdobytky, ktoré
majú uľahčiť život.
Rozhrania mozog-počítač sú síce sľubné, ale skrývajú
v sebe aj potenciál úplného dohľadu a dokonca čítania myšlienok.
Ak rozhranie mozog-počítač uloží vaše spomienky do cloudu, spoločnosť bude
mať prístup k vašim najintímnejším a najosobnejším informáciám!
Bude spoločnosť BCI predávať váš digitálny profil tak, ako môžu
stránky sociálnych médií predávať vaše údaje o používateľoch?
Čo keby sa táto technológia spojila so systémom sociálneho kreditu,
ako je to už v Číne?
Mnohé krajiny totiž sympatizujú so systémom sociálneho kreditu v Číne
a štandardizovanou digitálnou identitou.
Nedávno bolo oznámené, že na jeseň sa v Bologni (Taliansko) začne pilotný projekt "Smart Citizen". Začína sa "peňaženka".
Ide o prvý systém sociálneho kreditu na európskej pôde.
Virtuózne Za správanie sa získavajú body, ktoré možno vymeniť za odmeny.
V Číne je nesprávne správanie tiež primerane sankcionované.
Biotechnológ Markus Schmidt sa zaoberá tým, prečo sa ľudia čoraz
viac spájajú s technológiami a čo môžu ľudia očakávať, keď
budú pripojení k internetu vecí.
Spolu s ďalšími vedcami pracuje na medzinárodnom výskumnom projekte "Future Body".
V rozhovore pre Berliner Zeitung sa k tomu vedec vyjadril takto: "Neurotechnológia
zahŕňa rôzne technológie a procesy, ktoré priamo spolupracujú
s naším nervovým systémom, napríklad prostredníctvom
rozhrania mozog - počítač.
Patrí sem napríklad "internet živých vecí", ktorého
cieľom je prepojiť mozog so sieťou, alebo implantáty
v tele, ktoré majú ľuďom poskytnúť nové zmysly.
(...) V súčasnosti sa neurotechnológie stále týkajú technológií pre chorých alebo ľudí s postihnutím.
Optimalizácia však pokračuje a čoskoro budú tieto technológie pravdepodobne používať aj zdraví ľudia. (...)
Samozrejme, nemusíte sa k tomuto trendu pripojiť, ale je to čoraz ťažšie.
Ak sa zamyslíte nad tým, aké by to bolo žiť dnes bez telefónu, počítača
a bankového účtu, uvedomíte si, ako veľmi sme od nich závislí.
A tak to bude aj v budúcnosti.
V určitom okamihu je takmer nemožné sa nepripojiť.
(...) Bez mozgového čipu sa stávate druhoradým človekom, aj keď ste zdraví.
Pýtame sa sami seba:
Bude mať normálny človek v budúcnosti také postavenie, aké má dnes človek so zdravotným postihnutím?
Na druhej strane by mohli mať výhodu pri výbere aj tí, ktorí nemajú mozgový čip.
Možno preto, že potom nie sú náchylné na kybernetické útoky."
Teroristické kybernetické útoky na ľudské telo alebo dokonca cielené "disciplinovanie" zo strany vlády?
To súvisí s tým, čo vyhlásil izraelský vedec Harari, že my ľudia
sme hacknuteľné zvieratá - bez slobodnej vôle.
Spotrebiteľské správanie každého jednotlivca však rozhoduje
o tom, či tieto technológie a výrobky opäť zmiznú z trhu pre nedostatok dopytu.
Aj vy môžete pomôcť šíriť tieto informácie.
Nenechajme sa zaslepiť argumentmi globálnych stratégov a
pozrime sa aj na druhú stranu mince, ktorú so sebou prináša technologický pokrok.
Pretože naša ľudská existencia ďaleko presahuje našu racionálnu existenciu.
Sme duchovné bytosti s neuveriteľnými intuitívnymi schopnosťami - jedinečné bytosti,
ktoré majú právo na slobodný rozvoj svojej osobnosti a individuality!
To, čo hovoríme, cítime, myslíme a robíme, má priamy vplyv na naše okolie - žiadna umelá inteligencia nemôže túto skutočnosť nahradiť.