Yuval Noah Harari: "Človek je zdaj žival, ki jo je mogoče hekati"
Izraelski vojaški zgodovinar Yuval Noah Harari je avtor in profesor na Fakulteti
za zgodovino Hebrejske univerze v Jeruzalemu.
Hvalijo ga osebnosti, kot so Barack Obama, Angela Merkel, Emmanuel
Macron in Sebastian Kurz, ter se z njim posvetujejo
kot z virom navdiha in svetovalcem.
Klaus Schwab, ustanovitelj Svetovnega gospodarskega foruma
(WEF) in avtor knjige "Covid-19: The Great Reset",
opisuje Yuvala Noaha Hararija kot odličnega futurologa.
Harari je med nastopi na Svetovnem gospodarskem forumu leta 2018
in 2020 ter Atenskem demokratičnem forumu 2020 govoril o tehnološkem razvoju in
njegovem pomenu za družbo, politiko, religijo in ideologijo.
V svojih predavanjih večkrat poudarja, da
je zdaj prvič v zgodovini človeštva mogoče opazovati
in spremljati ljudi kjer koli in kadar koli.
Algoritmi umetne inteligence zelo hitro obdelujejo ogromne količine informacij
in si lahko zapomnijo vse ter prepoznajo
vzorce v podatkih za analize, povezane z osebnostjo.
Harari pravi: "Sistem,
ki nas razume bolje, kot se razumemo sami, lahko predvidi
naša čustva in odločitve, manipulira z našimi
čustvi in odločitvami ter na koncu sprejema
odločitve namesto nas."
Harari meni, da je pandemija koronavirusov odprla vrata "nadzoru pod kožo".
Citat: "Mislim, da se bodo ljudje čez nekaj desetletij, ko se bodo ozrli
nazaj, spominjali krize Covid predvsem zato, ker je bil
to trenutek, ko je vse postalo digitalno.
To je bil trenutek, ko se je vse spremljalo,
ko smo se strinjali, da nas nenehno spremljajo, ne le v avtoritarnih
režimih, ampak tudi v demokracijah.
(...) In kar je morda najpomembneje, to je bil trenutek,
ko vam je nadzor začel lesti pod kožo.
(...) In mislim, da je velik proces, ki se zdaj dogaja v svetu,
hekanje ljudi - zmožnost hekanja ljudi, razumevanje,
kaj se dogaja globoko v njih, kaj jih žene, kaj jih poganja.
Najpomembnejši podatki pa niso podatki o tem, kaj berejo, koga srečujejo in kaj kupujejo.
Gre za to, kaj se dogaja v njenem telesu."
Poleg tega je zgodovinar v intervjuju leta 2020 dejal:
"(...) vendar so nekatere vlade in podjetja prvič v zgodovini
sposobna sistematično vdirati v ljudi.
Veliko se govori o vdiranju v računalnike, pametne telefone in bančne račune,
vendar je v današnjem času najpomembnejše vdiranje v ljudi.
(...) Ljudje so zdaj živali, ki jih je mogoče hekati.
Veste, celotna ideja, ki jo imajo ljudje, da
imajo dušo ali duha in svobodno voljo, in nihče
ne ve, kaj se dogaja v meni.
Zato je moja svobodna volja, karkoli izberem, pa naj bo to na
volitvah ali v supermarketu. Tega je konec!"
To, kar nam pove "futuristični" profesor zgodovine, ni izmišljotina.
Številna podjetja po svetu razvijajo tehnologije
za vsaditev senzorjev pod kožo.
Nekatere tehnologije so že razvite in na voljo na trgu.
Cilj je zdraviti bolezni, izboljšati sposobnosti ljudi ali
jim preprosto olajšati življenje.
Razpon je širok.
Britansko-poljsko podjetje Walletmor na primer od lanskega
leta ponuja plačilne čipe za vsaditev.
Te je mogoče vbrizgati pod kožo, po besedah Walletmorja pa so jih odobrili pristojni
organi in delujejo povsod, kjer je sprejeto brezstično plačevanje.
Ljudje uporabljajo majhne mikročipne vsadke
za odklepanje kolesa, kot nadomestilo za ključ doma ali za vstop v pisarno.
S polževimi vsadki se ponovno vzpostavi slušna sposobnost.
Diabetiki nosijo senzorje za merjenje ravni glukoze v krvi v podkožnem tkivu.
Njihova osrednja disciplina je "vmesnik možgani-računalnik" (BCI), tj. vmesniki možgani-računalnik,
ki povezujejo možgane z računalnikom ali digitalnimi platformami, npr. oblaki.
Več velikih tehnoloških podjetij, med njimi Facebook in Microsoft, ter tehnološki vlagatelji, kot
je Elon Musk, financirajo projekte, ki razvijajo uporabo naprav BCI.
Ameriške vladne agencije raziskujejo tudi uporabo tehnologije za ustvarjanje
super vojakov, ki lahko telepatsko
komunicirajo med seboj ali z mislimi nadzorujejo
jate brezpilotnih letal.
Raziskovalci na univerzi Stanford so združili programsko opremo za umetno inteligenco z napravo BCI, ki
je bila vgrajena v možgane moškega s paralizo celotnega telesa.
Programska oprema je lahko dekodirala informacije iz BCI
in pretvorila moške misli na računalniški zaslon.
Newyorško zagonsko podjetje Synchron je
od ameriške agencije FDA (Food and Drug Administration of the United States)
že prejelo dovoljenje
za testiranje naprave za vsaditev možganov, imenovane
"Stentrode", na ljudeh v tako imenovani študiji zgodnje izvedljivosti.
Stentroda je vstavljena v veno v delu končnih možganov,
ki ustvarja vse signale, povezane z gibanjem.
Naprava je zasnovana tako, da bolnikom omogoča brezžično upravljanje digitalnih naprav z mislimi.
Sistem je namenjen bolnikom, ki so zaradi različnih bolezni paralizirani.
Pod pretvezo zdravljenja nekaterih bolezni
in inovacij se poudarjajo predvsem pozitivni vidiki možganskih vsadkov.
Toda kaj bi se zgodilo, če bi bili takšni vsadki zlorabljeni kot orodje moči?
Leta 2016 je ustanovitelj WEF Klaus Schwab v intervjuju govoril o vsadljivih mikročipih,
najprej v oblačila, nato pa še v možgane ali pod kožo.
Cilj je omogočiti neposredno komunikacijo med možgani in digitalnim svetom.
Drugi cilj je povezati ljudi s tehnologijo 6G in internetom stvari.
Po besedah izvršnega direktorja družbe Nokia Pekke Lundmarka naj bi bil prihajajoči standard mobilnih komunikacij
6G pripravljen za trg do leta 2030.
Na letošnjem Svetovnem gospodarskem forumu v Davosu
je dejal: "Pametni telefon, kot ga poznamo danes, ne bo več najpogostejši vmesnik."
Namesto tega bodo prihodnje naprave "vgrajene neposredno v naša telesa".
Po Lundmarkovih besedah naj bi se možganski senzorji uporabljali za nadzor strojev.
Tudi hologrami bodo postali zelo pomembni in
do leta 2030 bo na voljo "digitalni dvojček" skoraj vsega, napoveduje Lundmark.
Te tehnologije so predstavljene kot veliki tehnični dosežki, ki naj
bi olajšali življenje.
Čeprav so možgansko-računalniški vmesniki obetavni,
lahko pomenijo tudi možnost popolnega nadzora in celo branja misli.
Če bi možgansko-računalniški vmesnik shranil vaše spomine v oblak, bi
imelo podjetje dostop do vaših najbolj intimnih in zasebnih podatkov!
Ali bo podjetje BCI prodajalo vaš digitalni profil, tako kot lahko
spletna mesta družbenih medijev prodajajo vaše uporabniške podatke?
Kaj pa, če bi to tehnologijo združili s sistemom družbenega kreditiranja,
kot je to že praksa na Kitajskem?
Številne države namreč simpatizirajo s sistemom socialnih kreditov na Kitajskem
in standardizirano digitalno identiteto.
Pred kratkim je bilo objavljeno, da se bo jeseni v Bologni (Italija) začel izvajati pilotni projekt "Pametni državljan". Začne se "denarnica".
To je prvi sistem socialnih kreditov na evropskih tleh.
Virtuozni Z vedenjem pridobivate točke, ki jih lahko zamenjate za nagrade.
Tudi na Kitajskem se napačno vedenje ustrezno sankcionira.
Biotehnolog Markus Schmidt razmišlja o tem, zakaj se ljudje vse
bolj združujemo s tehnologijo in kaj lahko pričakujemo od ljudi,
ki so povezani z internetom stvari.
Skupaj z drugimi znanstveniki sodeluje pri mednarodnem raziskovalnem projektu "Telo prihodnosti".
V intervjuju za Berliner Zeitung je znanstvenik to komentiral takole: "Nevrotehnologija
zajema različne tehnologije in postopke, ki neposredno sodelujejo
z našim živčnim sistemom, na primer prek
vmesnikov možgani-računalnik.
To vključuje na primer "internet živih stvari",
katerega cilj je povezati možgane z omrežjem,
ali vsadke v telesu, ki naj bi ljudem dali nove čute.
(...) Trenutno se nevrotehnologija še vedno ukvarja s tehnologijami za bolnike ali invalide.
Vendar se optimizacija nadaljuje in kmalu bodo te tehnologije verjetno uporabljali tudi zdravi ljudje. (...)
Seveda se vam ni treba pridružiti temu trendu, vendar je to vse težje.
Če pomislite, kako bi bilo danes živeti brez telefona, računalnika
in bančnega računa, ugotovite, kako zelo smo od njih odvisni.
Tako bo tudi v prihodnje.
Na neki točki je skoraj nemogoče, da se ne bi pridružili.
(...) Brez možganskega čipa postanete drugorazredni človek, čeprav ste zdravi.
Sprašujemo se:
Ali bo imela običajna oseba v prihodnosti takšen status, kot ga ima danes invalidna oseba?
Po drugi strani pa bi lahko imeli prednost pri izbiri tudi tisti, ki nimajo možganskega čipa.
Morda zato, ker potem niso dovzetni za kibernetske napade."
Teroristični kibernetski napadi na človeško telo ali celo ciljno "discipliniranje" s strani vlade?
To je povezano s trditvijo izraelskega znanstvenika Hararija, da smo ljudje
živali, ki jih je mogoče hekati - brez svobodne volje.
Vendar je od vedenja potrošnikov vsakega posameznika odvisno, ali
bodo te tehnologije in izdelki ponovno izginili s trga zaradi pomanjkanja povpraševanja.
Tudi vi lahko pomagate pri širjenju teh informacij.
Ne pustimo se zaslepiti argumentom globalnih strategov
in poglejmo tudi drugo plat medalje, ki jo prinaša tehnološki napredek.
Ker naš človeški obstoj daleč presega naš razumski obstoj.
Smo duhovna bitja z neverjetnimi intuitivnimi sposobnostmi - edinstvena bitja, ki
imajo pravico do svobodnega razvoja svoje osebnosti in individualnosti!
To, kar govorimo, čutimo, mislimo in počnemo, neposredno vpliva na naše okolje - tega ne more nadomestiti nobena umetna inteligenca.