Germania a trecut în mod neașteptat în prim-planul războiului din Ucraina.
Acest lucru ridică multe întrebări, în primul rând cu privire la rolul de lider global
al Statelor Unite și la consecințele politicii sale.
De la cel de-al Doilea Război Mondial încoace, Statele Unite au acționat în calitate de protector global
al democrației, libertății și drepturilor omului.
Acestea își prezintă strategiile politice, militare și economice ca pe niște pași necesari pentru
a realiza aceste obiective și invită restul lumii să le sprijine.
Astfel, ei concentrează atenția asupra dușmanilor lor și nu asupra propriilor acțiuni.
Atacurile asupra Turnurilor Gemene din New York și a Pentagonului
din Washington, la 11 septembrie 2001, au reprezentat o escaladare importantă a acestei strategii.
Imediat după aceea, în discursul său public, președintele Bush a proclamat, printre altele:
"America a devenit o țintă pentru că suntem cel mai strălucitor far
al libertății și al oportunităților din lume.
În numele poporului american, le mulțumesc numeroșilor șefi de stat din întreaga lume care
au venit să-și prezinte condoleanțele și să ofere ajutor.
America, prietenii și aliații săi se alătură tuturor
celor care doresc pace și securitate în lume
și împreună vom câștiga războiul împotriva terorismului.
Niciunul dintre noi nu va uita vreodată această zi, dar mergem înainte pentru
a apăra libertatea și tot ceea ce este bun și corect în lumea noastră."
Prin aceste cuvinte, președintele Bush a inițiat o schimbare istorică radicală.
Detaliul care a trecut neobservat a fost că el a interpretat atacurile
asupra Turnurilor Gemene și Pentagonului nu ca acte de terorism,
ci, în abstract, ca "terorism" care
atacă întreaga națiune americană și toate valorile pe care aceasta încearcă să le asigure în întreaga lume.
De aici a dedus necesitatea unui război mondial împotriva acestui inamic anonim,
ca și cum acesta ar fi fost singurul răspuns adecvat la tragedia
care tocmai avusese loc.
Mai mult, Busch nu a omis să facă
imediat un apel moral la toți "prietenii și aliații" să "lupte împreună" împotriva acestui inamic ascuns.
Acest lucru presupunea o căutare a lui.
Persoane, grupuri, naționalități, națiuni, indiferent cine ar fi, ar putea deveni brusc suspecte.
În plus, de la început nu a fost vorba de apărare, ci de atac.
Oare SUA, sub președinții Bush, Obama, Trump și Biden,
au servit cu adevărat la asigurarea libertății, justiției și păcii în întreaga lume în acest fel?
Watson Institute For International And Public Affairs de la Universitatea Brown din Washington
a realizat un proiect de studiu privind costurile umane și economice ale războaielor SUA
după atacul terorist de la New York din 11 septembrie 2001.
Iată un extras din cele mai importante constatări, începând cu 2021:
Costurile războaielor antiteroriste ale SUA după 11 septembrie 2001
- cel puțin 929.000 de oameni au murit ca urmare a violențelor directe ale războiului, forțe armate din toate taberele,
civili, jurnaliști și lucrători umanitari
- multe pierderi indirecte prin malnutriție, infrastructură deteriorată și distrugerea mediului
- peste 387.000 de civili și 7050 de soldați americani uciși
- 38 de milioane de persoane strămutate de războaiele din Afganistan, Pakistan, Irak, Siria, Libia, Yemen, Somalia și Filipine
- măsuri de combatere a terorismului aplicate în 85 de țări de către guvernul SUA,
extinzând astfel războaiele în întreaga lume
- reducerea libertăților civile și a drepturilor omului în țară și în străinătate
- costurile umane și economice ale acestor războaie vor continua timp de zeci de ani
- o mare parte din fondurile alocate pentru reconstrucția din Irak și Afganistan
au fost folosite pentru înarmarea forțelor de securitate din ambele țări
- o mare parte din finanțarea ajutorului umanitar și a reconstrucției societății civile
prin fraudă, risipite și utilizate în mod necorespunzător
- costul războaielor de după 11 septembrie 2001 din Irak, Afganistan,
Pakistan, Siria și altele: aproximativ 8 trilioane de dolari
- factorii de decizie politică din SUA au luat cu greu în
considerare alternative la război după 11 septembrie 2001.
Aceste fapte dramatice,
care reprezintă doar vârful aisbergului, sunt un semnal de alarmă.
Oricât de tragice ar fi fost cele aproape 3000 de victime de la 11 septembrie 2001,
acestea nu au nicio relație cu costurile numeroaselor războaie antiteroriste care au avut loc de atunci.
Această constatare aruncă o nouă lumină asupra relației Germaniei cu "aliatul" său, SUA,
și, în consecință, asupra actualului război din Ucraina.
Războiul nu aduce niciodată legea și justiția,
ci moartea crudă a nenumăraților oameni și
distrugerea absurdă a mijloacelor lor de trai.
Este timpul ca Germania să își asume cu curaj propria responsabilitate,
în loc să se supună fără curaj unor obiective extrem de discutabile.