1 Nem mintha Putyin bombát küldene ide.
Elég a háborúból! Elég a kegyetlenségből és a végtelen szenvedésből. Ezért állunk ma itt.
Okosak az amerikaiak.
Ez a hatalmas stratégiai stratégiai katonai jelenlétét az
USA Németországban, valószínűleg nem feltehetően nem tud róla.
Máskülönben adjon nekem Putyin telefonszámát, és én is
beszélek vele, igen... Amikor... Meghalok, minden rendben lesz.
Köztudott, hogy az amerikai hadsereg számos országban tart fenn katonai bázisokat.
Természetesen Németországban is, mint itt, a Wiesbaden melletti Erbenheimben.
Ha Ramsteint hallja, valószínűleg tudja, hogy
az afganisztáni halálos drónküldetéseket onnan irányították.
De tudta volna, hogy az amerikai hadsereg Ramstein mellett
legalább 100 másik katonai telephelyet is fenntart német földön?
Sokukról a nyilvánosság nem is tud.
Üdvözöljük a Kla.TV különleges adásában!
A második világháború vége után az amerikai hadsereg
számos németországi katonai bázist vett át és bővített ki.
David Vine professzor a washingtoni Amerikai Egyetemről 119 katonai helyszínről beszél; 2021-től.
Németországban, különösen a Stuttgart-Vaihingen, ahol az Európai
Unió stratégiai központja is található. az Egyesült Államok
Európai Parancsnokságának EUCOM-nak és a NATO legfőbb szövetséges
parancsnokának székhelye, Legfelsőbb Szövetséges Parancsnok Európában.
Ők irányítják az összes amerikai haderőt 51 túlnyomórészt európai országban.
Szintén Németországban, 2007-ben hozták létre az AFRICOM-ot,
az afrikai kontinensen - Egyiptom és Dzsibuti kivételével
- az amerikai katonai műveletek legfelsőbb parancsnokságát.
Egyetlen afrikai állam sem állt rendelkezésre helyszínként.
A lakosság többsége valószínűleg nincs tisztában az USA hatalmas
stratégiai katonai jelenlétével Németországban, és ennek valószínűleg kevés köze van
a baráti kapcsolatokhoz, ahogy azt a média mindig is állította.
Lord Ismay, a NATO első főtitkára egyszer azt mondta,
hogy a nyugati védelmi szövetség célja, hogy az amerikaiakat bent,
az oroszokat kint és a németeket lent tartsa.
Ez összefoglalja Washington azon szándékát, hogy állandó jelenlétet tartson fenn az
alárendelt Németországban, és ezzel egyidejűleg ellenséges álláspontot foglaljon el Oroszországgal szemben.
Az USA világszerte több mint 750 katonai támaszpontot tart fenn, és több mint 173 000 katonája van 159 országban.
Összehasonlításképpen, Oroszország és Kína egyenként kevesebb mint 20 külföldi támaszponttal rendelkezik.
Ez az amerikai adófizetőknek 2019-ig évente 51,5 milliárd dollárjába került
csak a külföldön használt infrastruktúra építése és karbantartása miatt, és további
150 milliárd dollárba évente a bázisok és személyzetük teljes költségei miatt.
Az ENSZ szerint ennek az összegnek csak egyötöde, azaz
30 milliárd dollár elegendő lenne a világ éhezésének megszüntetésére.
Itt, ezen a katonai bázison nagy változások történtek az elmúlt hetekben vagy hónapokban,
amelyek olyan drámai következményekkel járnak mindannyiunk számára, hogy muszáj beszámolnunk róluk.
Ez az a hely, ahol a Pentagon felállította az ukrajnai háború parancsnoki központját.
A konfliktus kezdetén létrehozott, 40 országból álló koalíció által
Ukrajnának nyújtott katonai támogatást innen kell összevonni és koordinálni.
További feladatai közé tartozik a fegyverszállítások logisztikája és a katonák harci kiképzése.
A Kla.TV megkérdezte az itt élőket, hogy mennyire vannak tájékozottak erről.
Mit tudsz erről a laktanyáról?
Mit kell tudni róla, hogy már régóta itt van, és te
tudsz róla? Nem. Mert ott van nem jön semmi a Clay Barracks-ból.
Ez amerikai terület, nekünk semmi közünk hozzá. A média nem terjed ott.
Igen, sokan nem tudnak róla, ezért éltünk a lehetőséggel, hogy felmérést végezzünk.
Ez elképesztő, kétezer ukrán katonát képeznek ki, és nehézfegyvereket tárolnak itt.
Nem hiszem, hogy helyes, hogy ezt nem tudjuk.
Ó, te jó ég, ez... rossz. Azt hiszem, ez rossz!
Nem akarjuk, hogy Putyin Putyin küld nekünk egy bombát ide.
És rájöttél, hogy hogy az amerikaiak 2000
katonát képeztek ki a az ukrajnai háborúra?
Nem. Nem, nem, ezt nem hallottam. Nem. Nem tudod? Nem.
De te itt élsz? Itt élek.
Rosszul lenne a gyomrod, ha valahol egy olyan hely
közelében élnél, ahol ilyen fontos döntéseket hoznak a háborúban?
Nem, egyáltalán nem. Nem, valahol meg kell csinálni.
Megbecsülte, hogy hány amerikai katonai telephelyünk van Németországban?
Túl sok ahhoz, hogy igaz legyen. Igen, Amerika, vagyis az USA már most is jó hatással van Németországra,
Igen ... Egyrészt azért is jó, mert tudjuk, hogy az amerikaiak milyen erősek katonailag.
Mi is meg tudjuk védeni magunkat, de másrészt ez nem jó,
mert akkor megint az USA-tól tesszük magunkat függővé, bár épp most volt
az a vita, hogy nem szabadna Oroszországtól függővé tenni magunkat.
Mi csak láttuk, Csak Bundeswehr ruházatot láttunk itt. katonákat
itt a városban, de kíváncsiak voltunk, hogy van-e
még itt valahol egy laktanya, de ...
Aggasztaná Önt, ha ez lenne a helyzet, ha minden
stratégiai döntés a támadásról vagy a védelemről onnan eredne?
Az egész helyzet aggasztó, függetlenül attól, hogy melyik helyről történik ilyesmi.
Csak egy kicsit tájékozódtunk, és ezért szeretnénk
tudni, hogy a lakosok mit gondolnak erről.
Szóval, mit jelent ... Nem hiszem, hogy bármit, nem tudunk meg semmit.
Csak akkor veszitek észre, amikor több, mondjuk, repülőgép van a levegőben, vagy
amikor több a mozgás, hogy valaminek történnie kell a világban. Bocsássanak meg.
Oké, köszönöm szépen. Ezt aggasztónak találom.
Ezt zavarónak találom. Ezt senki sem tudja. Az újságokban sincs benne.
Mit gondolsz erről? Igen, már most is van egyfajta bizonytalanságérzet.
A bizonytalanság hatalmas érzése.
Ön szerint helyes lenne, ha a tömegtájékoztatási eszközök kicsit részletesebben beszámolnának erről?
Ez nagyon fontos lenne. Természetesen azért, hogy tudd, mire vállalkozol.
Ez a valami ott van. Hogy veszély leselkedik ránk, hogy úgy mondjam.
Észrevettétek, hogy a Pentagon valamiféle kirendeltséget nyitott itt?
Kétszáz katonát vezényeltek ki és küldtek ide, Wiesbadenbe.
Nem. Oké. Ezt nem ismerem, sajnálom. Nem.
...hogy az amerikaiak itt állomásoztak és állomásoznak Erbenheimben.
Ennyit tudok - honnan? - egyáltalán.
Akkor azt is tudja, hogy az ukrán-orosz háborúval
kapcsolatos minden stratégiailag fontos döntés most Erbenheimben születik?
Gondolom igen, különben nem tették volna oda a háromcsillagos tábornokot, nem igaz?
Ez olyan, mint a sztárkonyhában, ha senki sem jön oda, akkor nem történik semmi, igaz?
És szerinted ez jó, vagy émelyítő érzés a gyomrodban, hogy ilyesmi van az ajtód előtt?
Ha jóllakottan halok meg, minden rendben van. Tessék? Ha jóllakottan halok meg, minden rendben van.
Sajnos aligha tudja bárki is, hogy mi történik
mögöttem néhány száz méterrel a laktanya kapuja mögött!
Talán a német történelemhez van köze?
A második világháború vége óta a németországi gondolkodásunk ilyen módon alakult,
elfogadják az USA-t mint szükséges rendező erőt, amely megvédi a
világot az orosz fenyegetéstől, és 9/11 óta a terrorizmus veszélyétől.
Németország egyre aktívabban vesz részt a NATO, a
Pentagon európai stratégiai karjának, a NATO-nak a katonai akcióiban.
A ramsteini amerikai támaszponton keresztül hajtottak vagy hajtanak végre dróntámadásokat
olyan országokban, mint Pakisztán, Líbia, Afganisztán, Szomália, Jemen és Irak,
ahol az amerikai légierő európai főhadiszállása is található.
Ez annak ellenére történik, hogy az Alaptörvényünk 26. cikke kötelezően tiltja az agresszív
háborút: 1. az olyan cselekményeket, amelyek alkalmasak és amelyeket azzal a szándékkal hajtanak végre,
a népek békés egymás mellett élésének
megzavarására, különösen egy támadó háború előkészítésére, alkotmányellenes.
Meg kell őket büntetni. De vajon tényleg mi vagyunk az urak a saját országunkban?
Úgy tűnik, hogy a német kormány még
mindig Washington jóváhagyásától függ a fontosabb döntések meghozatalában.
Az, hogy ez így van, és hogy Washington alapvetően nem
tűr ellentmondást, nemrégiben ismét világossá vált az Északi Áramlat 2 kapcsán.
Joe Biden már régóta fenyegetőzött az Északi Áramlat elleni támadással a következőképpen:
"Ha Oroszország betör, vagyis tankok vagy csapatok lépik át újra az ukrán határt,
akkor nem lesz többé Északi Áramlat 2. Véget fogunk vetni ennek.
Az ehhez hasonló, a német politikusok feje fölött elhangzó, a helyi
lakosság érdekeit teljesen figyelmen kívül hagyó nyilatkozatok azt a benyomást erősítik, hogy
a második világháború végén bevezetett amerikai megszállási törvény még ma is érvényes.
Ez igazi botrány lenne, és komoly pénzügyi,
jogi és politikai következményekkel járna Németország számára.
Végül is a Szovjetunió összeomlása óta az USA többször is
megpróbálta kiterjeszteni hatalmi monopóliumát a Szovjetunió volt államaira és Oroszországra is.
Az ukrajnai háború most egy jelentős fejleményhez vezetett.
Nyilvánvaló, hogy Németországot a Pentagon
Oroszország közvetlen háborús ellenfeleként pozicionálja.
Nem sokkal a háború februári kitörése előtt
biztonsági okokból kivonták az amerikai csapatokat Ukrajnából.
2022. november 4-én az amerikai védelmi minisztérium bejelentette, hogy az
USA az ukrán hadseregnek nyújtott segítségét a wiesbaden-erbenheimi telephelyen kívánja összpontosítani.
Az új parancsnokság hivatalosan a Security Assistance Group Ukraine SAGU nevet viseli.
2022 nyarán már több mint 25 ország
magas rangú logisztikai szakembereiből álló csoport alakult Wiesbadenben.
Feladatuk: több mint 40 országból származó fegyver- és felszerelésadományok koordinálása Ukrajnának.
Herbert Martin, a bécsi Nemzetközi Geopolitikai Intézet
elnöke megjegyzi: Németország pontosan egy esetleges orosz
támadás középpontjává válik, mert itt Németország Amerikával együtt
a háború egyik félévé válik.
Németország az Oroszországgal való közvetlen konfrontáció célpontjává válik.
Az USA pontosan ezt tervezi - háborút akar kirobbantani Európában.
Németország, mint az Oroszországgal való közvetlen konfrontáció célpontja ...?
Ez hihetetlenül hangzik - sokak számára talán összeesküvés-elméletnek is.
De ha az USA egy 40 országból álló szövetségen keresztül német földről fegyverezi,
ellátja és kiképzi Ukrajnát, akkor Németország nyilvánvalóan Oroszország közvetlen ellenségévé válik a háborúban.
Washington és a Pentagon több mint 6000 km távolságra van egymástól, így több
mint nyilvánvaló, hogy egy konfliktus esetén a Pentagon erbenheimi kirendeltségét fogják először megtámadni.
A Kla.TV is itt járt ezzel a kérdéssel.
Nem aggaszt, hogy valami történhet itt
velünk, hogy hirtelen a háború középpontjába kerülhetünk?
Igen, én is félek ettől.
Egy angol író azt mondta, hogy a nemzetek nem tanultak
a történelemből, a történelem ezt mutatja. a történelem ezt mutatja.
Ez nagy kár. És ami most történik, megint csak köztünk és Oroszország között, vagy valami ilyesmi,
Ezek a sebek, ... generációk kellenek ahhoz, hogy ez valamilyen mértékben behegedjen.
És ez egy teljesen más aspektus, hogy
most már közvetlenül részt vesznek ebben a háborúban.
És ez is egy ilyen - mondom: te is osztozol velem egy ilyen bizonyos aggodalomban?
Tehát maga a háború őrülete, igen, már-már kimondhatatlan ostobaság,
a mi világunk, a mi társadalmunk, a mi politikusaink részéről.
Véleményem szerint kellene - különösen, ha összefogunk az egész lakossággal,
mindenképpen kellene, hogy legyen - mód arra, hogy valahogyan megfékezzük az
egészet anélkül, hogy valahogyan további életeket veszítenénk el miatta.
És ez most már nemcsak az ukrajnai háborúhoz, hanem a világ összes konfliktusához kapcsolódik.
Okosak az amerikaiak, szóval igen.
Nagyon okos dolog német földről Németországot magunkkal vinni, mint támadási célpontot.
Szerintem az amerikaiaknak ki kellene maradniuk ebből.
Azt hiszem, ukrán és orosz emberek testvérek, és
a külföldi embereknek nem kellene ne avatkozzanak be otthon.
Ha Putyin most még jobban sarokba van szorítva,
és talán Kijev helyett Erbenheim vagy Ramstein a célpontja?
Nos, mindannyian együtt vagyunk ebben.
Úgy értem, ez még mindig így van...,
még mindig van egy helyzet itt Európában, beleértve
a NATO-t is... Nos, Németország része az egésznek,
tehát... Az ember már fél, mint állampolgár, itt
Németországban, hogy mi lesz, ha Oroszország tényleg lecsap.
És most, amikor ott van a Pentagon meghosszabbított karja, és
ott születnek a háború szempontjából stratégiai fontosságú döntések - nem fájna
egy kicsit a gyomra, mondhatni közvetlenül, hogy ilyesmi legyen a küszöbén?
Nem. Tehát teljesen biztonságban érzed magad ott? Igen.
És ha az oroszokat provokálják, az nem számít? Ott jól védve érzed magad?
Annak, hogy biztonságban érzem-e magam vagy sem, semmi köze ehhez.
Ha az oroszokat provokálják, akkor provokálják. Nem tehetek róla.
Hadd fogalmazzak úgy, hogy ez már régóta egy amerikai állomás.
Ha tényleg robbanás történik, Wiesbaden, mint a
Rajna-Majna régió központja, az elsők között fog eltűnni.
Feltételezem, hogy. Ha bumm, akkor úgyis bumm.
Általánosságban elmondható, hogy a háború soha nem jó.
És szerintem nagy kár, hogy nekünk Németországban nincs bátorságunk azt mondani: "Oké,
itt van az a pont, ahol talán nem kellene tovább támogatnunk az egészet".
Azt hiszem, ha ez így történik, egész Európa,
nem csak Erbenheim, hanem egész Európa... Európa szenvedni fog.
Végül is egy rakéta csapódott be Lengyelországban, amely nincs messze Németországtól.
Mi megfigyelők vagyunk, és sajnos kevés befolyásunk van, csak
a médián vagy a véleménynyilvánítás szabadságán keresztül tudunk demokratikusan dolgozni
ezen, különben adja meg Putyin telefonszámát, és újra beszélek vele.
Igen, nos, nagyon is, igen. Még a farmomat is rendelkezésre bocsátanám,
hogy egy kicsit több béke költözzön újra az emberek fejébe.
Ha úgy gondolják, hogy ezzel a kérdéssel túllőttünk a
célon, akkor viszont emlékeztetnem kell Önöket az ukrajnai háború kezdetére:
2022. február 24-én Putyin megtámadta Ukrajnát, sokak számára teljesen váratlanul.
A médiában megjelenő katonai és
politikai értékelések többsége tévesnek bizonyult.
Jobb, ha nem csapjuk be magunkat!
Ha Oroszország túlságosan sarokba szorítva érzi magát, nehéz elképzelni,
milyen gyorsan törhet ki egy katasztrofális háború itt, Európa közepén.
A 2001. szeptember 11-i események következtében a terrorizmussal gyanúsított személyek az amerikai törvények szerint jogosultak arra, hogy
bármikor és bárhol meg lehet ölni.
Erről ír a Deutsche Welle: Brandon Bryant volt
amerikai drónpilóta 2015-ben a német Bundestag NSA-vizsgálóbizottsága előtt azt
vallotta, hogy Ramstein volt a gyilkos küldetések központi átjátszóállomása:
A bevetési terület felett köröző drónok műholdakon keresztül kommunikáltak
a németországi bázissal. A németországi bázissal műholdakon keresztül.
Ott a jelet felerősítik és optikai kábelen keresztül az USA-ba küldik.
Az Egyesült Államokban lévő végpontokról célpontokat jelöltek ki, és halálos rakétákat vagy drónokat bocsátottak ki.
Botrányos, hogy a Rajna-vidék-Pfalz tartományban található Ramstein
szolgál a világméretű, jogellenes amerikai dróntámadások központi központjaként.
A szövetségi kormány és az egyes politikusok újra és újra lekicsinylik ezt a tényt.
Amerikai beavatkozások - hogy nevén nevezzük a dolgokat: háborúkról beszélünk!
többnyire üres frázisokkal indokolják: a Nemzeti Biztonsági Stratégiáról, a
konfliktusok elrettentéséről, a demokratikus megoldásokról vagy a béke biztosításáról van
szó. Ezek a frázisok mélyen álszentek. A háborúk mindig embertelenek.
Elsősorban a nyersanyagokról, például az olajról és a geostratégiai előnyökről van szó.
Ha a háborúk valóban békét hoztak, nem kellene-e
ennek egyértelműen tükröződnie az USA terrorizmus elleni háborúinak eredményeiben?
Pontosan az ellenkezője a helyzet: az amerikai Brown Egyetem
Watson Institute For International And Public Affairs (Watson Intézet a
Nemzetközi és Közügyekért) egy tanulmányt tett közzé a 2001. szeptember
11. utáni amerikai háborúk emberi és gazdasági költségeiről.
Az alábbiakban röviden összefoglaljuk a legfontosabb megállapításokat: Legalább
929 000 ember halt meg közvetlen háborús erőszak következtében.
Fegyveres erők minden oldalon, civilek, újságírók, humanitárius
dolgozók Számtalan veszteség a háború közvetett következményei miatt:
Az afganisztáni, pakisztáni, iraki, szíriai, líbiai, jemeni,
szomáliai és Fülöp-szigeteki háborúk következtében 38 millió ember
kényszerült lakóhelye elhagyására A polgári szabadságjogok és az
emberi jogok eróziója belföldön és külföldön A humanitárius
segélyek és a civil társadalom újjáépítésének finanszírozásának nagy
része csalás, pazarlás és visszaélés miatt veszett oda.
A 9/11 utáni háborúk költségei Irakban, Afganisztánban, Pakisztánban, Szíriában és
további 8.000 milliárd dollár Az elképzelhetetlen után és szenvedés a két világháború
után, az emberek megfogadták, hogy az emberek megesküdtek: Soha többé háborút!
A képek és sorsok a jelenlegi háborús övezetekből megtekinthetők
az interneten, Csak egy következtetés van: elég volt a háborúból,
elég volt a kegyetlenségből és a végtelen szenvedésből.
Ezért állunk ma itt, hogy ezt a felhívást minél
hangosabban és határozottabban hangoztassuk, mielőtt még túl késő lenne!
Kérem, ne csak a szokásos módon folytassák a munkájukat.
Nézzen meg további műsorokat, és ismerje meg a témával kapcsolatos tényeket.
USA - Oroszország: Nincs több játék a tűzzel! https://www.kla.tv/21397
Jelenlegi fegyverszállítások Ukrajnába - A fegyverlobbi filcében
https://www.kla.tv/24679 Az USA terrorellenes háborúinak költségei 9/11 után
https://www.kla.tv/24540 Németország már háborúban áll? https://www.kla.tv/24902
Oszd meg ezt a fontos posztot! Hagyd, hogy felrázzanak!