100 rokov Henryho Kissingera - globálneho stratéga a vojnového zločinca?
Henry Kissinger sa 27. mája dožíva 100 rokov.
V roku 1973 mu bola udelená Nobelova cena za mier.
Nasledujúci dokument však odhaľuje, že bývalý minister zahraničných vecí USA spolu s ďalšími
globálnymi stratégmi už desaťročia riadi osud svetovej politiky a stojí za celosvetovou
tieňovou vládou.
Distribuujte program a pomôžte pri oboznamovaní verejnosti s týmito informáciami.
Henry Kissinger sa dnes, 27. mája 2023, dožil 100 rokov.
Kto je Henry Kissinger?
Aký význam má a mal pre svet a svetovú politiku?
Henry Kissinger, pôvodným menom Heinz Alfred Kissinger, sa narodil 27. mája 1923 vo Fürthu v Nemecku.
Rodina bola jednou z mnohých židovských rodín, ktoré
v roku 1938 utiekli pred prenasledovaním v Nemecku a prišli do Ameriky.
Podľa oficiálnych informácií bolo jednou z jeho významných životných etáp
to, že v rokoch 1973 až 1977 bol ministrom zahraničných vecí za prezidenta USA Richarda Nixona.
V roku 1973 dostal Nobelovu cenu za mier za mierovú zmluvu vo vietnamskej vojne.
V roku 1980 podporil prezidentskú kandidatúru Ronalda Reagana a
podľa Wikipédie neskôr zostal zväčša bez politického vplyvu.
Každý, kto sa však na Henryho Kissingera pozrie bližšie, si
uvedomí, že Kissinger mal počas svojho života a má dodnes veľký vplyv na svetovú politiku.
Tu je niekoľko dôkazov:
Henry Kissinger sa pravidelne stretával s Jimmym
Carterom, prezidentom USA v rokoch 1977 až 1981, Ronaldom Reaganom, prezidentom USA v rokoch
1981 až 1989, Georgeom Bushom, prezidentom USA
v rokoch 1989 až 1993, ktorý v roku 2008 dostal v Berlíne Cenu Henryho Kissingera.
Bob Woodward vo svojej knihe State of Denial z roku 2006 uviedol, že
Kissinger sa pravidelne stretával s prezidentom Georgeom W. Bushom a viceprezidentom Dickom Cheneym, aby im poskytol
rady týkajúce sa vojny v Iraku.
Kissinger sa v roku 2010 stretol s Obamom v Bielom dome.
Obama bol prezidentom USA v rokoch 2009 až 2017.
Po Obamovi sa stal prezidentom USA v rokoch 2017 až 2021 Donald Trump.
Kissinger sa s Trumpom stretol 17. novembra 2016, počas ktorého diskutovali o globálnych záležitostiach.
Ďalšie stretnutie Kissingera a prezidenta Trumpa sa uskutočnilo v máji v Bielom dome 2017.
Napokon sa Kissinger stretol aj s Joeom Bidenom, súčasným prezidentom USA od 2021.
Globálny vplyv Henryho Kissingera na politikov a prezidentov
Kissinger sa pravidelne stretával s rôznymi ruskými prezidentmi
vrátane Michaila Gorbačova v rokoch 1987, 1992 a 2012.
Kissinger sa niekoľkokrát stretol aj s Vladimírom Putinom.
V roku 2022 Kissinger v rozhovore pre denník Financial Times uviedol,
že sa s ruským prezidentom stretával raz ročne počas posledných 15 rokov.
Nasledujúce fotografie ukazujú, že Kissinger sa stretol aj s európskymi politikmi:
- Pani von der Leyenová a pán Kissinger na Mníchovskej bezpečnostnej konferencii v roku 2014
- Angela Merkelová dostala Kissingerovu cenu v roku 2020 a s Kissingerom sa stretla aj pri iných príležitostiach
- Francúzsky prezident Emmanuel Macron prijal Henryho Kissingera v Elyzejskom paláci v roku 2019
- Rakúsky spolkový kancelár sa v roku 2022 stretol v New Yorku s Henrym Kissingerom
- V roku 2022 Henry Kissinger predniesol pochvalný prejav na adresu Maria Draghiho, vtedajšieho talianskeho premiéra
Bližší pohľad posilňuje podozrenie, že
Kissinger je hlavným strojcom celosvetovej tieňovej vlády.
Kissinger - mozog globálnej tieňovej vlády?
Ako sme už informovali, v rokoch 1973 až 1977 bol ministrom zahraničných vecí USA za prezidenta Nixona.
Kissinger bol následne v rokoch 1977 až 1981 riaditeľom amerického think tanku
Council on Foreign Relations (CFR).
Členom bol od roku 1956.
CFR je predstavená v programe Council on Foreign
Relations - The Secret World Government?
opísané takto: Tento americký think tank oslavuje v týchto dňoch 100. výročie svojho založenia,
presnejšie 29. júla 2021, a je považovaný za jednu z najvplyvnejších súkromných organizácií na svete.
Think tanky sú organizácie, ktoré vyvíjajú politické myšlienky
a stratégie a zavádzajú ich do politiky.
Hoci moc Rady je nesporná, bežný občan o nej pravdepodobne vôbec nevie.
Pozrime sa na túto organizáciu bližšie.
Za nenápadným názvom
Rada pre zahraničné vzťahy má takú moc, že ju spravodajský
časopis DER SPIEGEL už v roku 1975 označil za najvplyvnejšiu súkromnú inštitúciu v Amerike a západnom svete.
Podľa Wikipédie bola práca tejto siete rozhodujúca
pre americkú zahraničnú politiku a diplomaciu v 20. storočí.
Richard Haass, predseda CFR od roku 2001, povedal o Henrym Kissingerovi
nasledovné: Dodal by som, že jeho kariéra a život sú s touto inštitúciou
spojené už dlhý čas, odhadujem, že už takmer trištvrte storočia.
[...] S historickou prácou doktora Kissingera, s jeho vedeckou prácou, som sa
prvýkrát stretol ako doktorand pred polstoročím
a vtedy a odvtedy mala na mňa obrovský vplyv.
Kissinger je zakladateľom WEF a Klausa Schwaba získal
na medzinárodnom seminári na Harvarde v 60. rokoch.
Kissinger bol odvtedy mentorom Klausa Schwaba.
Kissinger udržiaval aj úzke vzťahy s rodinou Rockefellerovcov a
bol priateľom Nelsona a Davida Rockefellerovcov.
Keď David Rockefeller v roku 2017 zomrel, Kissinger na to spomínal takto:
Pod názvom
Môj priateľ David Rockefeller, muž, ktorý slúžil svetu, napísal v roku 2017 v denníku Washington Post:
Stretli sme sa pred 60 rokmi v rámci študijnej skupiny Rady pre zahraničné vzťahy.
Krátko nato podnietil vznik diskusnej skupiny, ktorá sa neskôr
stala známou ako Bilderberg Group.
Kissinger sa pravidelne zúčastňuje na výročných konferenciách Bilderbergu od roku 1957,
ako je zrejmé z nasledujúceho zoznamu.
Kissinger je spolu s Davidom Rockefellerom jedným zo zakladateľov Trilaterálnej komisie, ktorá
bola založená spolu so skupinou Bilderberg s cieľom vytvoriť tieňovú vládu.
Henry Kissinger je tiež považovaný za jedného zo zakladateľov Mníchovskej bezpečnostnej konferencie.
Jeho predchodcom bolo Medzinárodné stretnutie obranných štúdií, ktoré sa prvýkrát uskutočnilo v roku 1963.
Prvé stretnutie sa obmedzilo na približne 60 účastníkov vrátane Helmuta Schmidta a Henryho Kissingera.
Kissinger - vojnový zločinec
V roku 2001 vyšla kniha s názvom Proces
s Henrym Kissingerom.
Britsko-americký novinár Christopher Hitchens sa zaoberá vojnovými zločinmi
a nezákonnými tajnými operáciami, za ktoré je Kissinger ako bývalý bezpečnostný
poradca a neskôr minister zahraničných vecí USA čiastočne zodpovedný.
Kissinger slúžil americkým prezidentom Nixonovi a Fordovi.
Vzhľadom na veľké množstvo informácií sa tu môžeme venovať len dvom príkladom.
Argentínska vojna
Argentína sa v polovici 70. rokov ocitla v sociálnej kríze.
V tejto situácii politického a hospodárskeho úpadku sa 24. marca 1976
vojenským prevratom postavil na čelo junty generál Jorge Videla.
V ten istý deň vyhlásil stanné právo a do roku 1983 viedol vojenskú diktatúru.
Vtedy zahynulo takmer 30 000 ľudí.
Známe boli lety vrtuľníkom nad Atlantikom, pri ktorých
boli obete hádzané do mora živé.
Tisíce ľudí boli nezákonne zatknuté a mučené.
Generál Videla bol neskôr za tieto zločiny proti ľudskosti odsúdený a v roku
2013 zomrel vo väzení.
Pre mnohých Argentínčanov zostáva toto obdobie najtemnejšou hodinou v histórii krajiny.
Až odtajnený dokument zverejnený v roku 2014 dokazuje, že Henry Kissinger počas svojej reportážnej
cesty do Washingtonu v októbri 1976 ministrovi zahraničných vecí diktatúry Videla
admirálovi Césarovi Guzzettimu nielenže schválil argentínsku špinavú vojnu,
ale priamo mu odporučil, aby sa s likvidáciou teroristov poponáhľal.
Kissinger a Východný Timor
Pod Kissingerovým vedením dali USA v roku 1975 zelenú indonézskej invázii do Východného
Timoru, ktorá znamenala 24 rokov brutálnej okupácie diktátorom Suhartom.
Indonézsku okupáciu Východného Timoru a Západnej Papuy umožnili americké zbrane a výcvik.
Tento nezákonný tok zbraní bol v rozpore so zámerom
amerického Kongresu, ale Kissinger sa chválil, že môže pokračovať v dodávkach zbraní Suhartovi.
Tieto zbrane boli nevyhnutné na upevnenie vojenskej kontroly
indonézskeho diktátora vo Východnom Timore aj v Západnej Papue.
Okupácia stála životy státisícov timorských a papuánskych civilistov.
Kissingerova správa
10. decembra 1974 bol dokončený prísne tajný dokument s názvom National Security Study Memorandum
alebo NSSM 200, známy aj ako Kissingerova správa, pretože Henry Kissinger
bol v čase jej vzniku ministrom zahraničných vecí.
NSSM
200 výslovne uvádza podrobnú stratégiu, prostredníctvom ktorej vláda Spojených štátov agresívne podporuje kontrolu populácie v rozvojových
krajinách s cieľom regulovať alebo získať lepší prístup k prírodným zdrojom týchto krajín.
V Kissingerovej správe sa tiež výslovne uvádza, že Spojené štáty musia zakryť svoje
aktivity v oblasti kontroly populácie a vyhnúť sa obvineniam z imperializmu.
Robia to tak, že si na svoju prácu prizývajú OSN a rôzne mimovládne organizácie
- najmä Pathfinder Fund, Medzinárodnú federáciu pre plánované
rodičovstvo a Populačnú radu.
V mene tejto správy sa na celom svete diala zjavná nespravodlivosť.
V tomto programe sú len dva príklady - ďalšie informácie nájdete v zdrojoch.
-
Populačný fond OSN v roku 2020 zastavil potravinovú a inú pomoc pre milióny hladujúcich
Jemenčanov, pretože krajina odmietla legalizovať potraty.
-
Spoločný program OSN pre AIDS (UNAIDS) pohrozil, že stiahne všetku svoju
pomoc z karibského ostrova Svätá Lucia, ak neschváli formulácie podporujúce potraty a homosexualitu
v politickom vyhlásení o HIV/AIDS.
A čo Kissingerova ideologická orientácia?
Henry Kissinger je slobodomurár a spolu s Davidom Rockefellerom a Zbigniewom Brzezinským založil
v roku 1968 originálnu slobodomurársku lóžu s názvom Three Eyes.
Je tiež členom Českého klubu a pravidelným návštevníkom stretnutí v Bohemian Grove.
Bohemian Club bol založený v roku 1872 a je to exkluzívny
klub, do ktorého sa môžu prihlásiť len elitní muži.
Symbolom je sova, ktorá sa používa aj ako symbol slobodomurárstva a rádu iluminátov.
V Bohemian Grove sa každoročne konajú 15-dňové, prísne segregované stretnutia členov,
na ktorých sa zúčastňuje približne 2 000 ľudí.
Sova je tam postavená ako veľká 15 metrov vysoká socha.
Na tajných záberoch zo vstupného obradu je vidieť, ako sa pred sochou sovy
za prítomnosti účastníkov v rúchach s kapucňami páli ľudská podobizeň,
čo pripomína pohanské a satanistické rituály.
Dámy a páni, informácie o živote Henryho Kissingera
sú verejne dostupné na celom svete.
Napriek tomu je dodnes nositeľom Nobelovej ceny za mier a
nikdy nebol za svoje činy volaný na zodpovednosť!
Skôr si uvedomujeme, že už desaťročia riadi svetovú politiku v spojení s ďalšími globálnymi
stratégmi prostredníctvom Rady pre zahraničné vzťahy, stretnutí Bilderbergu, WEF a Mníchovskej
bezpečnostnej konferencie.
Títo globálni stratégovia sedia pri pákach moci už desaťročia
a nikdy neboli zvolení ľuďmi.
Teraz nastal čas, aby ich tajné a neľudské machinácie vyšli najavo
a aby boli zastavené.
Šírte informácie o tomto programe a pomôžte, aby sa o ňom dozvedela široká verejnosť.