100 let Henryja Kissingerja - globalnega stratega in vojnega zločinca?
Henry Kissinger 27. maja praznuje 100. rojstni dan.
Leta 1973 je prejel Nobelovo nagrado za mir.
Naslednji dokumentarec pa razkriva, da nekdanji državni sekretar ZDA skupaj z drugimi
globalnimi strategi že desetletja usmerja usodo svetovne politike in je vodja
svetovne vlade v senci.
Razdelite program in pomagajte, da se javnost seznani s temi informacijami.
Danes, 27. maja 2023, je Henry Kissinger dopolnil 100 let.
Kdo je Henry Kissinger?
Kakšen pomen ima in je imel za svet in svetovno politiko?
Henry Kissinger, izvirno Heinz Alfred Kissinger, se je rodil 27. maja 1923 v Fürthu v Nemčiji.
Družina je bila ena od številnih judovskih družin,
ki so leta 1938 z begom pred preganjanjem v Nemčiji prišle v Ameriko.
Po uradnih podatkih je bil eden od pomembnih trenutkov v njegovem življenju, ko
je bil med letoma 1973 in 1977 državni sekretar pri ameriškem predsedniku Richardu Nixonu.
Leta 1973 je prejel Nobelovo nagrado za mir za mirovno pogodbo v vietnamski vojni.
Leta 1980 je podprl predsedniško kandidaturo Ronalda Reagana, pozneje
pa je po podatkih Wikipedije ostal večinoma brez političnega vpliva.
Toda vsak, ki si Henryja Kissingerja podrobneje ogleda, bo spoznal,
da je imel Kissinger v svojem življenju in še danes velik vpliv na svetovno politiko.
Tukaj je nekaj dokazov:
Henry Kissinger se je redno srečeval z Jimmyjem
Carterjem, predsednikom ZDA od leta 1977 do 1981, Ronaldom Reaganom, predsednikom ZDA od
leta 1981 do 1989, Georgeom Bushem, predsednikom
ZDA od leta 1989 do 1993, ki je leta 2008 v Berlinu prejel nagrado Henry Kissinger.
Bob Woodward je leta 2006 v knjigi State of Denial poročal, da
se je Kissinger redno srečeval s predsednikom Georgeom W. Bushem in podpredsednikom Dickom Cheneyjem ter
jima svetoval glede vojne v Iraku.
Kissinger se je leta 2010 v Beli hiši srečal z Obamo.
Obama je bil predsednik ZDA od leta 2009 do 2017.
Po Obami je predsednik ZDA od leta 2017 do 2021 postal Donald Trump.
Kissinger se je s Trumpom srečal 17. novembra 2016, ko sta se pogovarjala o svetovnih zadevah.
Drugo srečanje med Kissingerjem in predsednikom Trumpom je bilo maja v Beli hiši. 2017.
Kissinger se je srečal tudi z Joejem Bidenom, sedanjim predsednikom ZDA, ki je od 2021.
Globalni vpliv Henryja Kissingerja na politike in predsednike
Kissinger se je redno srečeval z različnimi ruskimi predsedniki, med
drugim z Mihailom Gorbačovom v letih 1987, 1992 in 2012.
Kissinger se je večkrat srečal tudi z Vladimirjem Putinom.
Kissinger je leta 2022 v časopisu Financial Times povedal,
da se je z ruskim predsednikom v zadnjih 15 letih srečeval enkrat na leto.
Naslednje fotografije prikazujejo, da se je Kissinger srečal tudi z evropskimi politiki:
- von der Leyen in Kissinger na münchenski varnostni konferenci leta 2014
- Angela Merkel je leta 2020 prejela Kissingerjevo nagrado in se s Kissingerjem srečala tudi ob drugih priložnostih
- Francoski predsednik Emmanuel Macron sprejel Henryja Kissingerja v Elizejski palači leta 2019
- Avstrijski zvezni kancler se je leta 2022 v New Yorku srečal s Henryjem Kissingerjem
- Leta 2022 je Henry Kissinger v pohvalnem govoru pozdravil Maria Draghija, takratnega italijanskega predsednika vlade.
Natančnejši pogled okrepi sum,
da je Kissinger vodja svetovne vlade v senci.
Kissinger - vodja globalne vlade v senci?
Kot smo že poročali, je bil med letoma 1973 in 1977 državni sekretar v ZDA pod predsednikom Nixonom.
Kissinger je bil nato med letoma 1977 in 1981 direktor ameriškega možganskega trusta
Council on Foreign Relations (CFR).
Član je bil od leta 1956.
CFR je predstavljen v oddaji Council on Foreign
Relations - The Secret World Government?
opisano na naslednji način: Ta ameriški možganski trust prav te dni praznuje 100. obletnico
- natančneje 29. julija 2021 - in velja za eno najvplivnejših zasebnih organizacij na svetu.
Miselni centri so organizacije, ki razvijajo politične ideje
in strategije ter jih uvajajo v politiko.
Čeprav je moč Sveta nesporna, je povprečnemu državljanu verjetno povsem neznana.
Podrobneje si oglejmo to organizacijo.
Za neopaznim imenom se skriva
Svet za zunanje odnose ima tako veliko moč, da ga je časopis
DER SPIEGEL že leta 1975 označil za najvplivnejšo zasebno institucijo v Ameriki in zahodnem svetu.
Po podatkih Wikipedije je bilo delo te mreže odločilno
za ameriško zunanjo politiko in diplomacijo v 20. stoletju.
Richard Haass, predsednik CFR od leta 2001, je o Henryju Kissingerju povedal
naslednje: Dodal bi, da sta njegova kariera in življenje že dolgo časa
povezana s to institucijo, po moji oceni že skoraj tri četrt stoletja.
[...] Z zgodovinskim delom doktorja Kissingerja, njegovim akademskim delom, sem se prvič
srečal kot doktorski študent pred pol stoletja
in takrat in še danes je imelo name velikanski vpliv.
Kissinger je ustanovitelj WEF, Klausa Schwaba pa je pridobil na mednarodnem
seminarju na Harvardu v šestdesetih letih prejšnjega stoletja.
Kissinger je bil od takrat mentor Klausa Schwaba.
Kissinger je bil v tesnih odnosih tudi z družino Rockefeller in
je bil prijatelj Nelsona in Davida Rockefellerja.
Ko je leta 2017 umrl David Rockefeller, se je Kissinger spominjal:
Pod naslovom
Moj prijatelj David Rockefeller, človek, ki je služil svetu, je leta 2017 v časopisu Washington Post zapisal:
Spoznali smo se pred 60 leti v okviru študijske skupine pri Svetu za zunanje odnose.
Kmalu zatem je spodbudil ustanovitev razpravne skupine, ki je kasneje
postala znana kot skupina Bilderberg.
Kissinger se od leta 1957 redno udeležuje letne konference Bilderberg, kar
je razvidno iz naslednjega seznama.
Kissinger je skupaj z Davidom Rockefellerjem tudi eden od ustanoviteljev Trilateralne komisije, ki je
bila ustanovljena skupaj s skupino Bilderberg z namenom vzpostavitve vlade v senci.
Henry Kissinger velja tudi za enega od ustanoviteljev Münchenske varnostne konference.
Njegov predhodnik je bilo mednarodno srečanje za obrambne študije, ki je prvič potekalo leta 1963.
Na prvem srečanju je bilo omejeno na približno 60 udeležencev, med katerimi sta bila tudi Helmut Schmidt in Henry Kissinger.
Kissinger - vojni zločinec
Leta 2001 je izšla knjiga z naslovom The
Trial of Henry Kissinger.
Britansko-ameriški novinar Christopher Hitchens obravnava vojne zločine
in nezakonite tajne operacije, za katere je delno odgovoren Kissinger kot nekdanji
varnostni svetovalec in poznejši državni sekretar ZDA.
Kissinger je bil v službi ameriških predsednikov Nixona in Forda.
Zaradi velikega števila informacij lahko na tem mestu obravnavamo le dva primera.
Argentinska vojna
Argentina se je sredi sedemdesetih let znašla v socialni krizi.
V teh razmerah političnega in gospodarskega nazadovanja je general Jorge
Videla 24. marca 1976 z vojaškim udarom prevzel položaj vodje hunte.
Istega dne je razglasil vojno stanje in do leta 1983 vodil vojaško diktaturo.
Takrat je umrlo skoraj 30.000 ljudi.
Zloglasni so bili helikopterski poleti nad Atlantikom,
pri katerih so žrtve žive vrgli v morje.
Na tisoče jih je bilo nezakonito aretiranih in mučenih.
General Videla je bil pozneje obsojen za te zločine proti človeštvu in je
leta 2013 umrl v zaporu.
Za mnoge Argentince to obdobje ostaja najtemnejša ura v zgodovini države.
Šele leta 2014 objavljen razkrit dokument dokazuje, da Henry Kissinger zunanjemu ministru
diktature Videla, admiralu Césarju Guzzettiju, med svojim poročnim potovanjem
v Washington oktobra 1976 ni le odobril argentinske umazane vojne, temveč
mu je naravnost priporočil, naj pohiti z likvidacijo teroristov.
Kissinger in Vzhodni Timor
Pod Kissingerjevim vodstvom so ZDA leta 1975 prižgale zeleno luč za invazijo Indonezije na
Vzhodni Timor, s katero se je začela 24-letna brutalna okupacija Suhartove diktature.
Indonezijsko okupacijo Vzhodnega Timorja in Zahodne Papue so omogočile ZDA z orožjem in usposabljanjem.
Ta nezakonit pretok orožja je bil v nasprotju z namenom
ameriškega kongresa, vendar se je Kissinger hvalil, da lahko Suhartu še naprej pošilja orožje.
To orožje je bilo bistveno za utrditev vojaškega nadzora
indonezijskega diktatorja v Vzhodnem Timorju in Zahodni Papui.
Okupacije so terjale življenja več sto tisoč timorskih in papuanskih civilistov.
Kissingerjevo poročilo
10. decembra 1974 je bil dokončan strogo zaupni dokument z naslovom National Security Study
Memorandum ali NSSM 200, znan tudi kot Kissingerjevo poročilo, saj je
bil Henry Kissinger v času njegovega nastanka državni sekretar.
NSSM
200 izrecno določa podrobno strategijo, s katero vlada Združenih držav agresivno spodbuja nadzor prebivalstva v državah
v razvoju, da bi uredila ali pridobila boljši dostop do naravnih virov teh držav.
V Kissingerjevem poročilu je bilo tudi izrecno navedeno, da morajo Združene države prikriti
svoje dejavnosti nadzora prebivalstva in se izogniti obtožbam o imperializmu.
To počnejo tako, da za svoje delo prosijo Združene narode in različne nevladne
organizacije, zlasti sklad Pathfinder, Mednarodno zvezo za načrtovano
starševstvo in Svet za prebivalstvo.
V imenu tega poročila je bila po vsem svetu storjena očitna krivica.
V tem programu sta samo dva primera - dodatne informacije so na voljo v virih.
-
Sklad Združenih narodov za prebivalstvo je leta 2020 ustavil pomoč v hrani in drugo pomoč za
milijone stradajočih Jemencev, ker država ni želela uzakoniti splava.
-
Skupni program Združenih narodov za aids (UNAIDS) je zagrozil, da bo
karibskemu otoku St Lucia odvzel vso pomoč, če ne bo odobril besedila, ki podpira splav in homoseksualnost
v politični izjavi o HIV/AIDS.
Kaj pa Kissingerjeva ideološka usmerjenost?
Henry Kissinger je prostozidar in je leta 1968 skupaj z Davidom Rockefellerjem in Zbigniewom Brzezińskim
ustanovil izvirno prostozidarsko ložo z imenom Three Eyes.
Je tudi član Boemskega kluba in redni obiskovalec srečanj v Boemskem gaju.
Boemski klub je bil ustanovljen leta 1872 in je ekskluzivni klub,
v katerega lahko vstopijo le elitni moški vodstveni delavci.
Simbol je sova, ki jo kot simbol uporabljata tudi prostozidarstvo in red iluminatov.
V Bohemskem gaju potekajo 15-dnevna letna strogo ločena srečanja članov,
ki se jih udeleži približno 2.000 ljudi.
Sova je tam postavljena kot velik, 15 metrov visok kip.
Na prikritih posnetkih vstopne slovesnosti je razvidno sežiganje človeške
podobe pred kipom sove in pred udeleženci v oblačilih s kapucami, kar
spominja na poganske in satanistične obrede.
Gospe in gospodje, informacije o življenju Henryja
Kissingerja so javno dostopne po vsem svetu.
Kljub temu je še danes dobitnik Nobelove nagrade za
mir in nikoli ni odgovarjal za svoja dejanja!
Prej je treba priznati, da že desetletja usmerja svetovno politiko skupaj z drugimi
globalnimi strategi prek Sveta za zunanje odnose, srečanj Bilderberg, WEF in
Münchenske varnostne konference.
Ti globalni strategi že desetletja po lastni presoji sedijo za vzvodi moči
in jih ljudje nikoli niso izvolili.
Zdaj je čas, da se njihove skrivne in nečloveške mahinacije razkrijejo
in da se jih ustavi.
Razširite informacije o tem programu in pomagajte, da se z njimi seznani širša javnost.