Internetna cenzura je trenutno v vrhunski formi.
Od 25. avgusta 2023 je zakon o digitalnih storitvah
(DSA) na novi stopnji, ki vodi v popolno cenzuro.
S tem ukrepom je EU pooblaščena, da v primeru socialnih nemirov zapre vsa družbena omrežja.
Zakonodajalci v Parlamentu EU niso natančno opredelili pojma socialni nemiri, ki
je po potrebi lahko vse, kar je v nasprotju s politično korektnostjo.
Vendar pa postane povsem jasno, ko pride do realizacije.
Od 25. avgusta mora 19 glavnih spletnih platform, med njimi TikTok, Snapchat, Instagram in X [nekdanji Twitter], izpolnjevati nove zakonske zahteve.
S tem naj bi omejili nezakonito in škodljivo vsebino, ki jo je opredelila EU.
V nasprotnem primeru bi jim grozila popolna blokada.
Platforme z več kot 45 milijoni uporabnikov v EU morajo Komisiji predložiti
tudi začetno podrobno oceno največjih tveganj za uporabnike.
Drži se gesla: če hočeš ostati, moraš igrati na roko politično nekorektnim.
V nasprotnem primeru morajo upravljavci pričakovati globe v višini do šest odstotkov svetovnega prometa.
Očitno gre za to, da se zdi, kot da glavna družbena omrežja nimajo
druge izbire, kot da se uklonijo tej popolni cenzuri.
To je pravzaprav šala, saj so že dolgo poslušni izvajalci nadzornega aparata novega svetovnega reda.
Tega ne morejo prikriti niti besede predsednice Evropske komisije von der Leyen.
Von der Leyenova je ob tej priložnosti predstavila digitalne storitve
Act v objavi na X le pohvalne besede: Naše evropske vrednote prenašamo v digitalni svet.
Naš zakon o digitalnih storitvah s strogimi pravili o preglednosti
in odgovornosti želi zaščititi naše otroke, družbe in demokracije.
Od danes morajo zakon uporabljati zelo velike spletne platforme. ACH SO!
Znano je, da se argument zaščite otrok pojavi, ko je treba omejiti pravice državljanov.
Evropski poslanec Martin Sonneborn [od:
Stranka] je besede von der Leyenove izkoristila kot priložnost za ostro kritiko njenih dezinformacij.
Sonneborn potrjuje, da se evropske vrednosti, ki jih je zavaroval DSA, ne premikajo v internet, temveč iz njega.
Da ne omenjamo pravice do svobode misli in vesti, pravice
do svobode izražanja ter svobode in pluralnosti medijev:
Pri pregledu vseh 54 členov temeljnih pravic Evropske unije, določenih v istoimenski
listini, skoraj nismo naleteli na člen, ki ga Komisija gospe von der Leyen še ni kršila.
To je nedvoumno jasno: Tu nihče ni zaščiten - temeljne pravice so uničene.
Na koncu Sonneborn zahteva od von der Leyenove in poudarja, da s svojo funkcijo
predsednice Komisije EU izpolnjuje kaznivo dejanje iz člena 54 Listine EU,
ki prepoveduje zlorabo pravic, saj izkrivlja evropske vrednote do nerazpoznavnosti.
Zato je spet čas, da opozorimo na hinavsko internetno cenzuro, ki ni namenjena zaščiti svobode mnenja, preglednosti ali razsvetljenstvu, temveč neodvisnim poročevalcem, ki izginjajo pred našimi očmi.