Ve dnech 19. až 26. září 2023 se v
New Yorku konalo 78. zasedání Valného shromáždění OSN.
Summitu OSN dominovalo jedno téma:
Realizace cílů udržitelného rozvoje - cílů udržitelného rozvoje.
Těchto 17 cílů bylo stanoveno v Agendě 2030.
Setkání národů se nyní konalo přesně v polovině Agendy
2030, která byla oficiálně vyhlášena v roce 2016.
To znamená, že těchto 17 proklamovaných cílů udržitelného rozvoje
(SDGs) má světové společenství dosáhnout do roku 2030.
Mezi nejdůležitější patří 1. boj za zdraví a blahobyt, 2. boj
proti hladu, 3. proti ekologickým krizím a 4. proti nerovnosti.
Úvodní projev bezprostředně před summitem pronesl generální tajemník OSN Antonio Guterres.
Jeho průběžná bilance nutí člověka zpozornět.
Citace: [...] když se setkáme tento víkend, cíle jsou v problémech.
V současné době je pouze 15 % cílů na
správné cestě, přičemž mnohé z nich jdou opačným směrem.
Cíle udržitelného rozvoje potřebují globální záchranný plán.
A summit o cílech udržitelného rozvoje [...] bude příležitostí pro vlády, aby
zasedly k jednacímu stolu s konkrétními plány a návrhy na urychlení pokroku.
Také německá ministryně pro rozvoj Svenja Schulzeová vyzvala k
urychlení boje proti hladu, nerovnosti a ekologickým krizím.
V rozhovoru pro Süddeutsche Zeitung uvedla, že je nyní třeba dohnat ztrátu.
Pokud se situace nezmění, nebude možné dosáhnout globálních cílů udržitelnosti.
Velmi chvályhodné cíle, řekl bych.
Je však zvyšování tempa provádění Agendy 2030 skutečně k lepšímu?
Co přesně má být provedeno?
1. rozšíření globálních pravomocí OSN:
Světové společenství by se na summitu mělo dohodnout na deklaraci OSN.
Cílem je, aby OSN hrála
klíčovou roli při řešení krizí.
Například bod 40 Deklarace OSN znamená
bezpodmínečné podřízení a podporu souhlasících zemí.
V případě vyhlášení pandemie je orgán OSN oprávněn prosadit uzavření celého světa,
prosazovat povinné celosvětové očkování a cenzurovat vše, co považuje za dezinformace.
Na dodržování požadavků OSN dohlíží koordinátor OSN se sídlem v dané zemi.
Oproti očekávání však jedenáct zemí svůj souhlas odmítlo,
a to Bělorusko, Bolívie, Kuba, Severní Korea, Eritrea,
Írán, Nikaragua, Rusko, Sýrie, Venezuela a Zimbabwe.
Ve třístránkovém dopise se proti tomuto rozhodnutí postavili.
Odůvodnění: Umožňuje jednostranná donucovací opatření a obsahuje hrubé porušení mezinárodního práva.
Citace z dopisu: Jak víte, otázka negativních dopadů jednostranných donucovacích
opatření [... To má pro naše národy existenční význam.
Tato nezákonná opatření se týkají jedné třetiny světové populace.
Dále uvádějí:
Kvůli jednostranným donucovacím opatřením v minulosti již země zaplatily
vysokou daň, což dokládají i četné zdroje OSN.
To je v rozporu s pokrokem v oblasti udržitelného rozvoje a zdraví.
Zjednodušeně řečeno to znamená, že převážně ekonomicky slabší
země se brání donucovacím opatřením vnuceným shora, např.
v oblasti zdraví, klimatu nebo rovnosti pohlaví...
2. zřízení fondu pro rozvojové země
OSN usiluje o vytvoření rozsáhlého fondu pro cíle udržitelného rozvoje, protože zadlužené země nejsou schopny plnit požadavky OSN.
Náměstkyně generálního tajemníka OSN Amina Mohammedová proto vyzvala k vytvoření
balíčku hospodářských stimulů na podporu zcela předlužených rozvojových zemí.
Citace: Vyzýváme země, aby podpořily pobídky k navýšení
dostupného dlouhodobého financování alespoň o 500 miliard dolarů
ročně a aby podpořily rozvoj účinného mechanismu oddlužení,
který by podporoval splátky, pozastavení splátek, delší splatnost
půjček a nižší úrokové sazby pro rozvojové země
topící se ve svých dluzích.
Co to ale znamená v jednoduchém jazyce?
Již nyní existuje velké množství zemí, které jsou kvůli dravému systému úroků zcela předlužené.
Zatímco několik bohatých lidí trvale generuje miliardy z dluhů a krizí, země,
z nichž je stále co brát, mají nyní platit do fondu pomoci.
Připomínáme, že v první řadě jsou to daňoví poplatníci dárcovských zemí, od nichž se žádá, aby platili.
Zadlužené země mohou žádat o prostředky z fondu na
nákladné nákupy vakcín, systémy sledování údajů, monitorování proočkovanosti atd.
Peníze z tohoto fondu pak plynou výrobcům vakcín
nebo farmaceutickým společnostem, například v případě vyhlášení pandemie.
3. zvládání ekologických krizí - podvod s etiketami?
Jak je to tedy s tolik opěvovanou záchranou
planety, ochranou životního prostředí a podporou biologické rozmanitosti?
To jsou také proklamované cíle [SDG] agendy 2030.
Je důležité vědět, že Agenda 2030 s
proklamovanými cíli udržitelného rozvoje byla vytvořena WEF.
Jedná se o mocné fórum korporací a superbohatých bez jakékoli demokratické
legitimity. Jejich plány mají nyní ze všeho nejspíš zachránit Zemi?
Poslechněte si kolumbijského prezidenta Gustava Petra.
Dne 19. října 2022 pronesl v OSN
dojemný projev, v němž si nebral servítky:
Zde je několik úryvků: Pocházím z jedné ze tří nejkrásnějších zemí světa.
Je v něm bujará povaha.
Tisíce barevných druhů v mořích, na obloze i na souši.
[ ... ] Kdo může za to, že kouzlo bylo zničeno terorem?
Kdo nebo co je zodpovědné za to, že se život
ztrácí kvůli rutinním rozhodnutím bohatých a kapitálových zájmů? [...] Nic
není pokrytecké víc než řeči o záchraně deštných pralesů.
[ ... ] Příčinou klimatické katastrofy je kapitál.
Logika spolupráce, jejímž cílem je stále
více spotřebovávat, stále více vyrábět a
stále více obohacovat, vytváří klimatickou katastrofu.
Jinými slovy: Jak lze zastavit ničení životního
prostředí, když cíle udržitelnosti spoluformulují lidé, kteří
z tohoto nadměrného vykořisťování zároveň profitují?
Závěr: Nabízí se otázka, zda vedení OSN
skutečně záleží na blahu lidí, když jde
o tolik opěvovanou podporu zdravotní péče, boj
proti hladu, ekologické krize a spravedlnost?
Nebo jsou tyto cíle jen chytrým podvodem, který
má získat souhlas světového společenství s centralizovanou světovou
vládou a skrytým rozšířením moci superbohatých?
Pomozte odhalit hlubší záměry, které se skrývají za eufonickými slovy!
Nastal čas pro skutečnou záchranu planety, pro upřímnou péči o blaho lidí a skutečný mír.