Yhdistyneiden kansakuntien 78. yleiskokous kokoontui
New Yorkissa 19.-26. syyskuuta 2023.
YK:n huippukokousta hallitsi yksi asia:
Kestävän kehityksen tavoitteiden toteuttaminen - kestävän kehityksen tavoitteet.
Nämä 17 tavoitetta vahvistettiin Agenda 2030:ssa.
Kansakuntien kokous pidettiin nyt täsmälleen vuonna
2016 virallisesti julistetun Agenda 2030:n puolivälissä.
Tämä tarkoittaa, että maailmanlaajuisen yhteisön on saavutettava nämä
17 julistettua kestävän kehityksen tavoitetta vuoteen 2030 mennessä.
Tärkeimpinä mainitaan 1. taistelu terveyden ja hyvinvoinnin puolesta, 2. taistelu
nälkää vastaan, 3. ekologisten kriisien torjunta ja 4. eriarvoisuuden torjunta.
YK:n pääsihteeri Antonio Guterres piti avauspuheenvuoron välittömästi ennen huippukokousta.
Hänen väliaikainen taseensa saa istumaan alas ja kiinnittämään huomiota.
Lainaus: [...] kun tapaamme tänä viikonloppuna, tavoitteet ovat vaikeuksissa.
Nykyään vain 15 prosenttia tavoitteista on kurssilla,
ja monet ovat menossa päinvastaiseen suuntaan.
Kestävän kehityksen tavoitteet tarvitsevat maailmanlaajuisen pelastussuunnitelman.
SDG-huippukokouksessa [...] hallitukset pääsevät neuvottelupöytään esittämään
konkreettisia suunnitelmia ja ehdotuksia edistyksen nopeuttamiseksi.
Myös Saksan kehitysministeri Svenja Schulze vaati lisää
vauhtia nälän, eriarvoisuuden ja ekologisten kriisien torjuntaan.
Nyt tarvitaan kilpajuoksua kiinniottamiseksi, hän sanoi Süddeutsche Zeitungin haastattelussa.
Jos asiat jatkuvat nykyisellään, maailmanlaajuisia kestävän kehityksen tavoitteita ei voida saavuttaa.
Erittäin kiitettäviä tavoitteita, luulisi.
Mutta onko Agenda 2030:n täytäntöönpanon vauhdin lisääminen todella hyväksi?
Mitä tarkalleen ottaen on tarkoitus toteuttaa?
1. YK:n maailmanlaajuisen toimivallan laajentaminen:
Huippukokouksessa maailmanyhteisön olisi sovittava YK:n julistuksesta.
Tällä pyritään antamaan YK:lle
keskeinen rooli kriisinhallinnassa.
Esimerkiksi YK:n julistuksen 40 kohta tarkoittaa suostumuksensa
antaneiden maiden ehdotonta alistumista ja tukea.
Julistetun pandemian sattuessa YK:n elimellä on valtuudet määrätä lukituksia maailmanlaajuisesti,
vaatia pakollisia maailmanlaajuisia rokotuksia ja sensuroida kaikki vääräksi katsomansa tiedot.
Maassa asuva YK:n koordinaattori varmistaa, että YK:n vaatimuksia noudatetaan.
Vastoin odotuksia yksitoista maata - Valko-Venäjä, Bolivia,
Kuuba, Pohjois-Korea, Eritrea, Iran, Nicaragua, Venäjä, Syyria,
Venezuela ja Zimbabwe - kieltäytyivät kuitenkin suostumuksestaan.
Kolmisivuisessa kirjeessä ne vastustivat kokonaisvaltaista päätöstä.
Perustelu: Tämä mahdollistaa yksipuoliset pakkokeinot ja sisältää räikeitä kansainvälisen oikeuden loukkauksia.
Lainaus kirjeestä: Kuten tiedätte, kysymys yksipuolisten pakkokeinojen kielteisistä
vaikutuksista [... Tämä on kansoillemme eksistentiaalisen tärkeää.
Kolmasosa maailman väestöstä kärsii näistä laittomista toimenpiteistä.
He jatkavat sanomalla:
Aiempien yksipuolisten pakkokeinojen vuoksi maat olivat jo maksaneet
suuren hinnan, minkä myös monet YK:n lähteet todistavat.
Tämä haittaa kestävän kehityksen ja terveyden edistymistä.
Selkokielellä tämä tarkoittaa sitä, että taloudellisesti heikommat
maat vastustavat ylhäältä päin määrättyjä pakkotoimia esimerkiksi
terveyden, ilmaston tai sukupuolten tasa-arvon alalla....
2. rahaston perustaminen kehitysmaita varten
YK vaatii suurta SDG-rahastoa, koska velkaantuneet maat eivät pysty täyttämään YK:n vaatimuksia.
YK:n varapääsihteeri Amina Mohammed vaati näin ollen
talouden elvytyspakettia täysin ylivelkaantuneiden kehitysmaiden tukemiseksi.
Lainaus: Kehotamme maita tukemaan kannustimia kohtuuhintaisen
pitkäaikaisen rahoituksen lisäämiseksi vähintään 500 miljardilla
dollarilla vuodessa ja tukemaan sellaisen tehokkaan
velkahelpotusmekanismin kehittämistä, jolla tuetaan maksuja, lykkäyksiä,
pidempiä laina-aikoja ja alhaisempia korkoja velkaansa
hukkuville kehitysmaille.
Mutta mitä se tarkoittaa selkokielellä?
Jo nyt on olemassa suuri määrä maita, jotka ovat täysin ylivelkaantuneita saalistuskorkojärjestelmän vuoksi.
Samalla kun muutamat rikkaat tuottavat jatkuvasti miljardeja velasta ja kriiseistä, niiden
maiden, joista on vielä jotain otettava, on nyt maksettava avustusrahastoon.
Muistakaa, että maksumiehiksi pyydetään ennen kaikkea avunantajamaiden veronmaksajia.
Velkaantuneet maat voivat hakea rahastosta varoja kalliisiin
rokotehankintoihin, tietojen seurantajärjestelmiin, rokotuskertojen seurantaan jne.
Rahat tästä rahastosta menevät sitten rokotteiden valmistajille
tai lääkeyhtiöille esimerkiksi silloin, kun pandemia julistetaan.
3. Ekologisista kriiseistä selviytyminen - etikettihuijaus?
Entä sitten paljon kehuttu maapallon pelastaminen,
ympäristönsuojelu ja biologisen monimuotoisuuden edistäminen?
Nämä ovat myös Agenda-ohjelman julistettuja tavoitteita [SDG]. 2030.
On tärkeää tietää, että Agenda 2030 ja sen
julistamat kestävän kehityksen tavoitteet ovat WEF:n luomia.
Kyseessä on yritysten ja superrikkaiden voimakas foorumi, jolla ei ole minkäänlaista
demokraattista legitimiteettiä. Heidän suunnitelmansa, kaikista asioista, on nyt tarkoitus pelastaa maapallo?
Kuunnelkaa Kolumbian presidenttiä Gustavo Petroa.
Hän piti YK:ssa 19. lokakuuta 2022 liikuttavan
puheen, jossa hän ei pihistellyt sanojaan:
Tässä on joitakin otteita: Olen kotoisin yhdestä maailman kolmesta kauneimmasta maasta.
Siellä on riemukas luonto.
Tuhansia värikkäitä lajeja merissä, taivaalla ja maalla.
[ ... ] Kuka on syyllinen siihen, että loitsu tuhoutuu terrorin vuoksi?
Kuka tai mikä on vastuussa siitä, että elämää
menetetään varallisuuden ja pääoman etujen rutiinipäätösten vuoksi? [...]
Mikään ei ole tekopyhämpää kuin puheet sademetsien pelastamisesta.
[ ... ] Ilmastokatastrofin syy on pääoma.
Yhteistyön logiikka, jonka tavoitteena on kuluttaa yhä
enemmän ja enemmän, tuottaa yhä enemmän ja
rikastuttaa joitakin yhä enemmän, aiheuttaa ilmastokatastrofin.
Toisin sanoen: Miten ympäristön tuhoutuminen voidaan
pysäyttää, jos kestävyystavoitteet muotoilevat ne ihmiset,
jotka samalla hyötyvät tästä liikakäytöstä?
Johtopäätös: Herää kysymys, onko YK:n johto
todella huolissaan ihmisten hyvinvoinnista, kun on
kyse paljon kehutusta terveydenhuollon edistämisestä, nälänhädän
torjunnasta, ekologisista kriiseistä ja oikeudenmukaisuudesta?
Vai ovatko nämä tavoitteet vain ovela petos,
jolla pyritään saamaan maailman yhteisön hyväksyntä keskitetylle
maailmanhallitukselle ja superrikkaiden vallan piilotetulle laajentamiselle?
Auta paljastamaan kaunopuheisten sanojen syvemmät tarkoitusperät!
Aika on kypsä planeetan todelliseen pelastamiseen, vilpittömään huoleen ihmisten hyvinvoinnista ja aitoon rauhaan.