Az ENSZ 78. Közgyűlése 2023. szeptember 19.
és 26. között ülésezett New Yorkban.
Az ENSZ-csúcstalálkozót egy kérdés uralta:
Az SDG-k - a fenntartható fejlődési célok - megvalósítása.
Ezt a 17 célt a 2030-as menetrendben határozták meg.
A nemzetek találkozójára most pontosan a 2016-ban
hivatalosan meghirdetett 2030-as menetrend félidejénél került sor.
Ez azt jelenti, hogy ezt a 17 meghirdetett fenntartható
fejlődési célt (SDG) a globális közösségnek 2030-ig kell megvalósítania.
A legfontosabbak a következők: 1. az egészségért és a jólétért folytatott küzdelem, 2. az éhezés
elleni küzdelem, 3. az ökológiai válságok elleni küzdelem és 4. az egyenlőtlenségek elleni küzdelem.
A csúcstalálkozót közvetlenül megelőzően Antonio Guterres ENSZ-főtitkár mondott nyitóbeszédet.
Időközi mérlege figyelemfelkeltő.
Idézet: [...] ahogy ezen a hétvégén találkozunk, a célok bajban vannak.
Ma a céloknak csupán 15 százaléka van
a pályán, sokan az ellenkező irányba haladnak.
Az SDG-knek globális mentőtervre van szükségük.
Az SDG-csúcstalálkozó [...] lesz az a pillanat, amikor a kormányok konkrét
tervekkel és javaslatokkal állnak majd tárgyalóasztalhoz a haladás felgyorsítása érdekében.
Hasonlóképpen, Svenja Schulze német fejlesztési miniszter az éhezés, az egyenlőtlenségek
és az ökológiai válságok elleni küzdelem gyorsítására szólított fel.
Most egy felzárkózási versenyre van szükség - mondta a Süddeutsche Zeitungnak adott interjújában.
Ha a dolgok így folytatódnak, a globális fenntarthatósági célok nem érhetők el.
Nagyon dicséretes célok, gondolnánk.
De vajon tényleg jobb lesz-e a 2030-ig tartó menetrend végrehajtásának gyorsítása?
Mit kell pontosan megvalósítani?
1. Az ENSZ globális hatáskörének kiterjesztése:
A csúcstalálkozón a világközösségnek meg kell állapodnia egy ENSZ-nyilatkozatban.
Ennek célja, hogy az ENSZ
kulcsszerepet kapjon a válságkezelésben.
Az ENSZ-nyilatkozat 40. pontja például a hozzájáruló
országok feltétel nélküli alávetését és támogatását jelenti.
Egy világjárvány esetén az ENSZ szerve felhatalmazást kap arra, hogy világszerte zárlatokat
vezessen be, kötelező globális védőoltásokat szorgalmazzon, és cenzúrázzon mindent, amit félretájékoztatásnak tart.
Az ENSZ-követelmények betartását az adott országban tartózkodó ENSZ-koordinátor biztosítja.
A várakozásokkal ellentétben azonban tizenegy ország - Fehéroroszország,
Bolívia, Kuba, Észak-Korea, Eritrea, Irán, Nicaragua, Oroszország, Szíria,
Venezuela és Zimbabwe - megtagadta hozzájárulását.
Háromoldalas levelükben ellenezték a globális döntést.
Indoklás: Ez lehetővé teszi az egyoldalú kényszerítő intézkedéseket, és durván megsérti a nemzetközi jogot.
Idézet a levélből: Mint tudják, az egyoldalú kényszerítő intézkedések
negatív hatásának kérdése [... Ez népünk számára egzisztenciális jelentőségű.
A világ lakosságának egyharmadát érintik ezek az illegális intézkedések.
A továbbiakban azt mondják:
A múltbeli egyoldalú kényszerítő intézkedések miatt az országok már eddig
is nagy árat fizettek, amit számos ENSZ-forrás is bizonyítana.
Ez a fenntartható fejlődés és az egészségügy fejlődése ellen hat.
Egyszerűbben fogalmazva ez azt jelenti, hogy a gazdaságilag túlnyomórészt gyengébb
országok ellenállnak a felülről rájuk erőltetett kényszerítő intézkedéseknek, például az
egészségügy, az éghajlat vagy a nemek közötti egyenlőség területén....
2. Alap létrehozása a fejlődő országok számára
Az ENSZ nagyszabású SDG-alapot szorgalmaz, mert az eladósodott országok képtelenek teljesíteni az ENSZ követeléseit.
Amina Mohammed, az ENSZ főtitkárhelyettese ezért gazdasági ösztönző
csomagot sürgetett a teljesen eladósodott fejlődő országok támogatására.
Idézet: Felszólítjuk az országokat, hogy támogassák a megfizethető
hosszú távú finanszírozás legalább évi 500 milliárd dollárral
történő növelését célzó ösztönzőket, és támogassák egy olyan
hatékony adósságkönnyítési mechanizmus kidolgozását, amely támogatja a kifizetéseket,
a felfüggesztéseket, a hosszabb hitellejáratokat és az alacsonyabb
kamatlábakat az adósságukban fuldokló fejlődő országok számára.
De mit jelent ez egyszerű nyelven?
Már most is számos olyan ország van, amely a ragadozó kamatrendszer miatt teljesen eladósodott.
Miközben néhány gazdag ember állandóan milliárdokat termel az adósságból és a válságokból, azoknak
az országoknak, amelyekből még van mit elvenni, most be kell fizetniük egy segélyalapba.
Ne feledjük, hogy elsősorban az adományozó országok adófizetőitől kérnek pénzt.
Az eladósodott országok pályázhatnak az alapból a drága vakcinabeszerzésre, az
adatmonitorozó rendszerekre, az oltási passzusok ellenőrzésére stb. szánt pénzeszközökre.
Az ebből az alapból származó pénz azután a vakcinagyártókhoz vagy
a gyógyszeripari vállalatokhoz folyik, például amikor világjárványt hirdetnek ki.
3. Az ökológiai válságok kezelése - címkecsalás?
Mi a helyzet tehát a bolygó sokat hangoztatott
megmentésével, a környezetvédelemmel és a biológiai sokféleség előmozdításával?
Ezek az Agenda által is meghirdetett célok [SDG]. 2030.
Fontos tudni, hogy a 2030-ig szóló menetrendet és a
benne meghirdetett fenntartható fejlődési célokat a WEF hozta létre.
Ez a vállalatok és a szupergazdagok hatalmas fóruma, mindenféle demokratikus legitimitás
nélkül. Az ő terveik, mindenekelőtt, most a Föld megmentését hivatottak szolgálni?
Hallgassa meg Gustavo Petro kolumbiai elnököt.
2022. október 19-én megható beszédet mondott
az ENSZ-ben, amelyben nem köntörfalazott:
Íme néhány részlet: A világ három legszebb országának egyikéből származom.
Van ott egy túláradó természet.
Színes fajok ezrei a tengerekben, az égen, a szárazföldön.
[ ... ] Ki a hibás azért, hogy a varázslatot a terror elpusztította?
Ki vagy mi a felelős azért, hogy a vagyon és
a tőkeérdekek rutinszerű döntései miatt életek vesznek el? [...] Semmi
sem képmutatóbb, mint az esőerdő megmentéséről szóló beszéd.
[ ... ] Az éghajlati katasztrófa oka a tőke.
Az együttműködés logikája, amelynek célja, hogy egyre többet és
többet fogyasszunk, egyre többet és többet termeljünk, és egyre
többet és többet gazdagítsunk, az okozza az éghajlati katasztrófát.
Más szóval: Hogyan lehet megállítani a környezet pusztulását, ha
a fenntarthatósági célokat azok az emberek fogalmazzák meg, akik
egyúttal profitálnak is ebből a túlzott kizsákmányolásból?
Következtetés: Felmerül a kérdés, hogy az ENSZ vezetése
valóban az emberek jólétével foglalkozik-e, amikor az egészségügy,
az éhezés elleni küzdelem, az ökológiai válságok és
az igazságosság sokat hangoztatott előmozdításáról van szó?
Vagy ezek a célok csak egy okos megtévesztés,
hogy elnyerjék a világközösség jóváhagyását egy központosított világkormányhoz
és a szupergazdagok hatalmának rejtett kiterjesztéséhez?
Segítsen feltárni a szép szavak mögött rejlő mélyebb szándékokat!
Elérkezett az idő a bolygó valódi megmentésére, az emberek jólétével való őszinte törődésre és a valódi békére.