Od 19. do 26. septembra 2023 je v
New Yorku potekala 78. generalna skupščina Združenih narodov.
Na vrhu ZN je prevladovalo eno vprašanje:
Izvajanje ciljev trajnostnega razvoja - ciljev trajnostnega razvoja.
Teh 17 ciljev je bilo določenih v Agendi 2030.
Srečanje narodov je potekalo točno na polovici izvajanja Agende
2030, ki je bila uradno razglašena leta 2016.
To pomeni, da mora svetovna skupnost do leta 2030
uresničiti teh 17 razglašenih ciljev trajnostnega razvoja (SDG).
Najpomembnejši so: 1. boj za zdravje in dobro počutje, 2. boj proti
lakoti, 3. boj proti ekološkim krizam in 4. boj proti neenakosti.
Uvodni govor tik pred vrhom je imel generalni sekretar ZN Antonio Guterres.
Njegova vmesna bilanca stanja sili k pozornosti.
Citat: [...] ko se srečamo ta konec tedna, so cilji v težavah.
Danes je le 15 odstotkov ciljev na poti,
veliko pa jih gre v nasprotno smer.
Cilji trajnostnega razvoja potrebujejo globalni reševalni načrt.
Vrh o ciljih trajnostnega razvoja [...] pa bo priložnost, da se
vlade predstavijo s konkretnimi načrti in predlogi za pospešitev napredka.
Tudi nemška ministrica za razvoj Svenja Schulze je pozvala
k hitrejšemu boju proti lakoti, neenakosti in ekološkim krizam.
Sedaj je treba tekmovati, da bi nadoknadili zaostanek, je dejala v intervjuju za časnik Süddeutsche Zeitung.
Če bodo stvari ostale takšne, kot so, globalnih trajnostnih ciljev ne bo mogoče doseči.
To so zelo hvalevredni cilji.
Toda ali je pospeševanje izvajanja Agende 2030 res na bolje?
Kaj točno je treba izvesti?
1. razširitev globalnih pristojnosti ZN:
Svetovna skupnost bi se morala na vrhu dogovoriti o deklaraciji ZN.
S tem naj bi ZN dobili
ključno vlogo pri obvladovanju kriz.
Točka 40 Deklaracije ZN na primer pomeni
brezpogojno podreditev in podporo držav soglasodajalk.
V primeru razglašene pandemije je organ ZN pooblaščen, da uvede zapore po vsem
svetu, zahteva obvezno globalno cepljenje in cenzurira vse, kar se mu zdi dezinformacija.
Koordinator ZN, ki prebiva v državi, skrbi za izpolnjevanje zahtev ZN.
V nasprotju s pričakovanji pa je soglasje zavrnilo
enajst držav: Belorusija, Bolivija, Kuba, Severna Koreja, Eritreja,
Iran, Nikaragva, Rusija, Sirija, Venezuela in Zimbabve.
V pismu na treh straneh so nasprotovali globalni odločitvi.
Razlog: to omogoča enostranske prisilne ukrepe in vsebuje očitne kršitve mednarodnega prava.
Citat iz pisma: Kot veste, je vprašanje negativnega vpliva enostranskih
prisilnih ukrepov [... To je za naše narode eksistenčnega pomena.
Ti nezakoniti ukrepi vplivajo na tretjino svetovnega prebivalstva.
Nadalje pravijo:
Zaradi enostranskih prisilnih ukrepov v preteklosti so države že plačale
visok davek, kar naj bi dokazovali tudi številni viri ZN.
To je v nasprotju z napredkom na področju trajnostnega razvoja in zdravja.
V preprostem jeziku to pomeni, da se pretežno gospodarsko šibkejše
države upirajo prisilnim ukrepom, ki so vsiljeni od zgoraj, npr.
na področju zdravja, podnebja ali enakosti spolov ...
2. ustanovitev sklada za države v razvoju
Združeni narodi si prizadevajo za velik sklad za cilje trajnostnega razvoja, saj zadolžene države ne morejo izpolniti zahtev ZN.
Namestnica generalnega sekretarja ZN Amina Mohammed je zato pozvala k
svežnju gospodarskih spodbud za podporo popolnoma prezadolženim državam v razvoju.
Citat: Države pozivamo, naj podprejo spodbude za povečanje
dostopnega dolgoročnega financiranja za vsaj 500 milijard dolarjev
na leto in podprejo razvoj učinkovitega mehanizma za
odpis dolga, ki podpira plačila, odloge, daljše ročnosti
posojil in nižje obrestne mere za države v
razvoju, ki se utapljajo v dolgovih.
Toda kaj to pomeni v preprostem jeziku?
Veliko držav je že popolnoma prezadolženih zaradi sistema oderuških obresti.
Medtem ko nekaj bogatih ljudi stalno ustvarja milijarde iz dolgov in kriz, morajo države,
ki jim je treba še kaj vzeti, zdaj plačevati v sklad za pomoč.
Pri tem je treba upoštevati, da so za plačilo v prvi vrsti odgovorni davkoplačevalci držav donatoric.
Zadolžene države lahko zaprosijo za sredstva iz sklada za drago
nabavo cepiva, sisteme za spremljanje podatkov, spremljanje precepljenosti itd.
Denar iz tega sklada se na primer ob
razglasitvi pandemije nakaže proizvajalcem cepiv ali farmacevtskim podjetjem.
3. spoprijemanje z ekološkimi krizami - prevara z nalepkami?
Kaj pa tako opevano reševanje planeta,
varstvo okolja in spodbujanje biotske raznovrstnosti?
To so tudi razglašeni cilji [SDG] agende 2030.
Pomembno je vedeti, da je Agendo 2030
z razglašenimi cilji trajnostnega razvoja oblikoval WEF.
To je močan forum korporacij in superbogatih brez demokratične legitimnosti.
Njihovi načrti naj bi zdaj od vsega skupaj rešili Zemljo?
Poslušajte kolumbijskega predsednika Gustava Petra.
19. oktobra 2022 je imel ganljiv govor v
ZN, v katerem ni skoparil z besedami:
Tukaj je nekaj odlomkov: Prihajam iz ene od treh najlepših držav na svetu.
V njem je prisotna bujna narava.
Na tisoče pisanih vrst v morjih, na nebu in na kopnem.
[ ... ] Kdo je kriv, da je čar uničil teror?
Kdo ali kaj je odgovorno za to, da se življenje
izgublja zaradi rutinskih odločitev bogastva in kapitalskih interesov? [...] Nič
ni bolj hinavskega kot govoriti o reševanju deževnega gozda.
[ ... ] Vzrok podnebne katastrofe je kapital.
Podnebno katastrofo ustvarja logika sodelovanja, ki je
usmerjena v vse večjo porabo, vse večjo
proizvodnjo in vse večje bogatenje nekaterih.
Z drugimi besedami: Kako zaustaviti uničevanje okolja,
če trajnostne cilje sooblikujejo ljudje, ki imajo
hkrati koristi od tega prekomernega izkoriščanja?
Zaključek: Postavlja se vprašanje, ali vodstvo ZN
res skrbi za blaginjo ljudi, ko gre
za tako opevano spodbujanje zdravstvenega varstva, boja
proti lakoti, ekoloških kriz in pravičnosti?
Ali pa so ti cilji le spretna prevara,
s katero želi svetovna skupnost pridobiti soglasje za
centralizirano svetovno vlado in prikrito povečanje moči superbogatih?
Pomagajte odkriti globlje namene, ki se skrivajo za evfoničnimi besedami!
Prišel je čas za resnično rešitev planeta, za iskreno skrb za blaginjo ljudi in resnični mir.