באוקטובר 1958, לפני 65 שנה, החלה סוכנות החלל האמריקאית נאס"א לפעול.
מה שחלק רואים כחלון ראווה של מחקר אמריקאי, אחרים רואים כקרקע פורייה להונאה מורכבת ביותר אך פגומה - במילים אחרות, זיוף.
אנשי תקשורת מבחינים בדיוק בטעויות מסוג זה ומגיבים בהתאם.
כך גם בסרט התיעודי הבא בן 20 הדקות, שמטרתו לעודד את הצופים לגבש דעות משלהם.
בסופו של דבר, מדובר בלא פחות מאשר בכל תפיסת העולם שלנו.
יש לי שאלה חשובה.
האם התמונות שנאס"א וסוכנויות אחרות מציגות לנו כסרטונים מהחלל באמת אמיתיות?
האם מדובר בהקלטות מקוריות או שאולי סתם זיופים שנוצרו באולפן?
האם ישנן ראיות לפעלולי סרטים או אפילו מציאות מדומה שנוצרה על ידי מחשב?
בואו נגיע לשורש השאלות הללו:
כיועץ תקשורת עם ניסיון מקצועי מאז 2004, אני טוען שכל מה שנאס"א, סוכנות החלל האירופית וכל סוכנויות החלל האחרות
מראות לנו הוא צילומי אולפן, טכנולוגיית מסך ירוק ו-CGI - כלומר, תמונות שנוצרו על ידי מחשב - בקיצור: מזויף!
טענה שסביר להניח שתיתקל בהתנגדות ניכרת.
אני חושב שכולנו הסכמנו על נקודה אחת מההתחלה.
אם התמונות של נאס"א היו אמיתיות באמת, היינו רואים רק חומר ללא רבב.
אין טעויות, אין טריקים הוליוודיים, אין סצנות מפוקפקות שגורמות לנו לפקפק בחוקי הפיזיקה.
אפילו סצנה אחת שחושפת סתירות כאלה תחשוף את נאס"א וארגונים דומים כשקרנים.
אבל תראו בעצמכם וגובשו דעה משלכם.
פרק זה עוסק בתקלות, CGI ומסך ירוק.
אני אמנע ממונחים טכניים ככל האפשר ואסביר את התהליכים בצורה פשוטה ככל האפשר כדי שגם אנשים מן השורה יוכלו להבין אותם.
עם זאת, יש כמה דברים שכדאי לזכור.
אני חושב שרוב האנשים מכירים את טכנולוגיית המסך הירוק.
זה מתייחס לרקע הירוק שלעתים קרובות משמש בקולנוע.
בקיצור: מצלמים סצנה מול מסך ירוק, מסירים את הירוק בפוסט-פרודקשן ומחליפים אותו בצבע הרקע הרצוי.
זה מציע גמישות רבה ומשמעותו שאינכם קשורים למיקום צילום ספציפי בעת הצגת הסצנה.
בהתאם לדרישות, משתמשים גם במסכים כחולים.
אלה אינם ירוקים, אלא - כפי שהשם מרמז - כחולים.
אגב, מסכים ירוקים עובדים גם לשידורים חיים.
עם זאת, בעיות קלות עלולות להתרחש מדי פעם.
CGI הוא ראשי תיבות של Computer Generated Imagery, כלומר תמונות שנוצרו על ידי מחשב.
אובייקטים שמקורם בתוכנה תלת-ממדית, למשל, ולכן נוצרו באופן מלאכותי.
ייתכן שטעויות דורשות הסבר נוסף:
אלה שגיאות או שגיאות חישוב בתוכנית מחשב - במקרה שלנו, שגיאות גרפיות.
התוכנה נועדה להציג סצנה וירטואלית עם שחקן, אובייקטים מהעולם האמיתי, אובייקטים תלת-ממדיים שנוצרו באופן מלאכותי ורקע מלאכותי.
בשלב מסוים - מכל סיבה שהיא - מתרחשת שגיאת חישוב.
ייתכן שהמעבד עמוס יתר על המידה.
האזור הפגוע אינו מוצג בצורה נקייה, ומופיעים פריטים מוזרים, קפיצות תמונה, עיוותים או בעיות דומות.
לכן, שגיאות תמונה כאלה הן אינדיקציה ברורה למדי למניפולציה של מחשב.
השאלה כעת היא: האם דברים כאלה מתרחשים גם בתמונות של נאס"א?
והתשובה היא כן חד משמעי! בהחלט!
נתחיל עם הדוגמה הזו מ-9 בספטמבר 2022:
זה היה שידור חי שבו קמלה האריס כביכול דיברה ישירות לתחנת החלל הבינלאומית.
תסתכלו היטב! ובכן? ראיתם משהו?
הנה זה שוב. עדיין לא ראיתם כלום?
בואו ניכנס לפרטים, נצמצם ונאט את ההקלטה:
כבל המיקרופון מתחיל לזוז בפראות.
האסטרונאוט מנסה לסובב את ידו, ויוצר תקלה נחמדה.
ככל הנראה, תוכנת התלת-ממד לא יכולה להחליט אם יש להציג את הכבל מעל או מתחת ליד במהלך תנועת היד
המהירה. לכן, הוא מתמזג עם היד או אפילו עובר דרכה.
לכן אנו רואים שהכבל הוא אובייקט תלת-ממדי שנוצר, מכיוון שלא ניתן להסביר את הסצנה הזו אחרת.
תוכנת עיבוד התמונה אינה מזהה כראוי התנגשויות.
במילים אחרות, היא אינה יכולה לקבוע במדויק איזה רכיב תמונה צריך להתנגש באיזה רכיב אחר, מה שמוביל לדחייה.
כתוצאה מכך, היד מטופלת באופן שגוי כאובייקט נטול התנגשויות וניתן למעבר.
אני מקווה שזה היה מובן במידה מסוימת.
מעניין גם שניתן לראות את מיקרופון הפנטום קצת יותר מאחור בסרט.
עכשיו הוא שם! עכשיו הוא נעלם!
הוא חזר שוב! נעלם שוב! וחוזר!
כן, עיבוד התמונה השתבש שם לגמרי.
המיקרופון כמובן מגיע גם מתוכנת התלת-ממד ומתפקד בצורה שגויה לחלוטין באותה סצנה.
תקלות במצלמה אינן יכולות להיות הגורם, שכן מצלמות פשוט מקליטות כל מה שנכנס לפריים.
גם השידור אינו יכול להיות הגורם, מכיוון שיהיה בלתי אפשרי להסיר רק את ראש המיקרופון או את הכבל;
זה ישפיע על התמונה כולה או על חלקים גדולים ממנה.
מידע רקע על אובייקטים תלת-ממדיים שנוצרו על ידי מחשב כמו מיקרופון זה:
אובייקטים כאלה נוצרים בשכבות מרובות.
ראשית, נוצרת הצורה הבסיסית או מודל ה-wireframe, לאחר מכן מוסיפות שכבות של צבע ומרקמים, ולבסוף, אפקטים של תאורה נותנים לכל
העניין את המגע הסופי - מוסבר בפשטות וללא מונחים טכניים מסובכים.
השלב האחרון ביצירת אובייקטים אלה נקרא רינדור.
כאן, כל השכבות משולבות לקליפ גמור.
רינדור בזמן אמת יכול, כמובן, להוביל לבעיות, למשל, אם המחשב אינו יכול לספק את התוצאה
הרצויה במהירות מספקת או שהמעבד עמוס יתר על המידה.
זה בעייתי במיוחד כאשר אובייקטים תלת-ממדיים נועדו לתקשר עם שחקנים בזמן אמת.
וזה בדיוק מה שאנחנו מדברים עליו כאן.
הדוגמאות הבאות ממחישות בצורה מושלמת שאנחנו אכן מדברים על גרפיקה ממוחשבת שמוצגת בזמן אמת.
1. המיקרופון הזה. בהתחלה הוא מתקלקל, ואז החזרי האור שהיו שם קודם נעלמים, פשוטו כמשמעו מפריים אחד למשנהו.
2. שחקן האסטרונאוט דון פטיט מדגים איך לשתות קפה בחלל.
נראה די טוב עד כה, מלבד איכות התמונה.
סוף הסרטון קריטי כי - אופס! - הקפה קופץ פתאום מהמיכל ונשפך החוצה מבלי לאבד את צורתו.
שכבת הצבע מופרדת בבירור משכבת ​​הצורה. זה אפשרי רק אם האובייקט מקורו בתוכנת תלת-ממד והעיבוד החי היה פגום.
דוגמה מובהקת לשגיאת חישוב ולכן הוכחה נוספת לכך שנאס"א יוצרת את התמונות שלה באמצעות מציאות מדומה.
3. אותו הדבר חל על הדוגמה השלישית:
צעצוע קטיפה מופיע כאילו משום מקום, שאיתו ניתן אפילו לתקשר בשידור חי.
בהתחלה חשבתי שהאובייקט אולי מוסתר מאחורי מסכה, אבל בכמה פריימים, ניתן לראות את ידה של השחקנית מבעד למסכה.
לכן, האובייקט היה משובץ ולא נראה מבעד למסכה, מה ששולל את האפשרות השנייה.
ניתן להסביר את האינטראקציה עם אובייקטים וירטואליים על ידי מנוע ה-ragdoll, הנפוץ במשחקי וידאו, למשל.
אתם מוזמנים לחקור זאת בעצמכם; לא אכנס לפרטים נוספים כאן.
בקרת תנועה תהיה גם מונח חיפוש מעניין שיתאים לנושא הזה.
אם כבר מדברים על "מציאות מדומה": תסתכלו על זה.
התבוננו באיש משמאל לתמונה ומה הוא עומד לעשות. כאן זה מתחיל.
כן, זו תנועה הלוך ושוב, אבל שם בדיוק הפעולה מתבהרת.
התבוננו בידיו. הוא לוקח חפץ דמיוני בידו השמאלית, מעביר אותו לימינה ומניח אותו בצד.
הבעיה היחידה היא שהאובייקט שהוא רוצה להסיר אינו גלוי.
הסבר טכני: הערוץ שבו אמור היה להיות מוצג האובייקט התלת-ממדי שהוכנס בשידור חי לא היה פעיל במהלך השידור.
ככל הנראה, הוא היה פעיל בתצוגה המקדימה, כי רק תסתכלו בעיניו.
הוא לא מסתכל על האובייקט, אלא ישר קדימה, כאילו הוא בודק על צג כדי לראות אם הפעולה שלו נראית נכונה.
נתפס!
ייתכן שהשחקנים אפילו עונדים עדשות מגע כדי להקרין תצוגה מקדימה ישירות על הרשתית.
כן, זה באמת קיים! תראו בעצמכם.
אתם יכולים לראות שסצנות שלמות נערכו יחד באופן מלאכותי, כמו שחקן האסטרונאוט מימין.
תקלה קצרה מגלה שהוא נחתך, סובב והוכנס לסצנה.
אנו רואים שגיאה גרפית ברורה מאוד עם קווים מקבילים התואמים לזווית של האיש.
בעיקרו של דבר, התמונה נחתכה לבלוק, סובבה ב-190 מעלות והוכנסה לפינה הימנית העליונה.
גם התאורה על פניו של הגבר אינה תואמת את זו של האישה, מה שמרמז על צילום נפרד.
האור חזק יותר, ישיר יותר ויוצר ניגודיות רבה יותר.
כצלם לשעבר, אני מזהה שני תנאי תאורה שונים ולכן שתי צילומים שונים שחוברו יחד.
גם תמונה זו גאונית. אין פגמים בתמונה, ובכל זאת מקרה מוצלח של עריכה "טעותית".
ואנחנו רואים - שוב במהירות של 15% - איך הוא נעלם באוויר, כולל תקלות סביבתיות בצד שמאל, שם כמה עצמים זזים כלפי מעלה.
כאן נעשה שימוש במה שמכונה "מעבר רך", אשר הופך את המעבר בין שתי סצנות לחלק.
זה פשוט מצער שדעיכות כאלה מופיעות בסרטונים לכאורה לא ערוכים, היכן שהם פשוט לא אמורים להיות.
דוגמה נוספת יפה, אם כי מביכה, להכנסת תמונה לסרט
אנחנו רואים קוסמים על סיפון תחנת החלל הבינלאומית שפשוט מופיעים משום מקום עם רצף הוספה.
דיוויד קופרפילד היה הופך לירוק מקנאה.
הנה שגיאת שכבה. ברקע, אפשר לראות צל על המלבן הלבן הזה.
עכשיו התבוננו מקרוב במה שקורה לראשו של השחקן ברקע.
המחשב מחשב חלק מהצל האמור, שכבה מול השחקן האסטרונאוט, וזו הסיבה שראשו מוסתר חלקית על ידו בתחילה, כאילו על ידי משקוף דלת.
אבל אז ראשו נע דרך מישור הצל, מה שמציג לתוכנה בעיה לוגית.
הראש הקירח מתמזג תחילה עם הצל ואז נמס דרכו. שגיאת רינדור CGI ברורה.
בצילום הבא, מה שנקרא מעקב, או מעקב אחר עצמים, משתבש בצורה נוראית.
אצבעות יד ימין נמצאות על המיקרופון.
כעת יד זו נמשכת, וללא כל תנועה מתקנת, אך עם תקלה גרפית מגעילה, אצבעות יד שמאל נמצאות כעת על המיקרופון.
אבל זה נהיה ממש מצחיק כשהיד מוזזת אחורה.
האצבעות כמעט מחליקות מתחת ליד שמאל ללא כל התנגדות, וזה פשוט בלתי אפשרי פיזית.
ניתן לראות בבירור את מאבקו של המחשב לייצר תמונה נקייה.
ניתן לראות בבירור את הקצוות החתוכים סביב האצבעות כקווי מתאר כהים ואפילו קצות אצבעות לעוסות.
לא, מעריצי נאס"א יקרים, אלה לא שגיאות שידור.
עוד דוגמה אחת, ואני חושב שאני לא צריך להגיב על קפיצת התמונה הזו; היא מדברת בעד עצמה.
עוד אובייקט תלת-ממדי שעבר רינדור עם רצון משלו.
ואם אתה נותן לסצנה להימשך, היא ממשיכה להיתקל.
אין לי מושג מה קרה, אבל נראה שמעבד הגרפיקה התחמם יתר על המידה בזמן עיבוד התמונה החיה.
אבל בואו נעבור לנקודה חשובה נוספת בחשיפת הצילומים המזויפים של נאס"א: המסך הירוק.
ממש בהתחלה, הנה הצילום האהוב עליי.
הסרטון הוא רשמית מערוץ נאס"א.
הכותרת והקישורים מוצגים, אז אתם מוזמנים לבדוק אותם.
סוף הצילום מעניין שוב.
כל שלושת השחקנים המגלמים אסטרונאוטים מטשטשים בו זמנית לכדי בלגן גרפי אחד, בעוד שהרקע נשאר שלם.
שוב. והפעם, התמקדו בעצמים בקדמת התמונה, כי גם הם מושפעים מהתקלות הגרפיות.
אבל המעניינים ביותר הם האזורים הירוקים.
התקלות בקדמת התמונה נותנות לנו מבט ישיר על הרקע האמיתי מאחורי השחקנים שהם מכנים אסטרונאוטים.
וזה המסך הירוק.
מסיבה כלשהי, מיסוך האזור הירוק נותר שלם בעוד שהצילומים התדרדרו מבלי להשפיע על הרקע שהונח עליו.
ההסבר לשגיאת סרט או בעיית שידור הוא בלתי אפשרי מבחינה טכנית.
ראשית, כל התמונה תושפע, ולא רק הקטע הסלקטיבי ביותר הזה.
שנית, מצלמות לא יוצרות צבעים שרירותיים.
הן לא יכולות ליצור ירוק במקום שאין ירוק.
ושגיאות שידור רק הורסות את חומר התמונה הקיים; הן לא יוצרות צבעים יש מאין.
כך זה עובד בקולנוע.
סרטון זה מדגים בצורה מרשימה מאוד כיצד ניתן ליצור עולמות בדיוניים שלמים פשוט באמצעות מסך ירוק.
בקולנוע, אנו מקבלים זאת כמובן מאליו.
אבל ברגע שנאס"א מואשמת בזיוף תמונות בטכניקה זו, רוב האנשים רואים בכך אבסורד.
למה זה כך? למה אנחנו לא רוצים להכיר במה שברור מאליו ברגע שהוא סותר את השקפת עולמנו?
האם אשליות חשובות לנו יותר, כך שאנחנו פשוט לא רוצים לראות כלום? תהיה הסיבה אשר תהיה,
מסכים ירוקים הם נוהג סטנדרטי בהפקת וידאו בימינו.
כמה עצמים אמיתיים, השאר מונחים על גבי זה, כפי שנראה כאן במהלך צילומי "ההוביט" או בסרטים רבים אחרים.
או אפילו בנאס"א עצמה, כפי שניתן לראות בבירור וכנראה שלא במכוון בדו"ח זה.
או אפילו בנאס"א עצמה, כפי שמודגם בבירור וכנראה שלא במתכוון בדוח זה.
אולי אתם תוהים מדוע יש צורך במסך ירוק מאחורי תחנת החלל הבינלאומית אם כל צילומי החלל אמורים להיות אמיתיים?
בינתיים, הטכנולוגיה משתפרת כל הזמן, ומסכים ירוקים נמצאים בשימוש פחות ופחות.
צילומים מודרניים משתמשים בקירות LED המגיבים בשידור חי לתנועת המצלמה בעזרת מנועי משחקי וידאו, וכתוצאה
מכך נוצר אפקט ריאליסטי הרבה יותר ותאורה אופטימלית.
יתרון נוסף: השחקנים עצמם רואים את הרקע במהלך הצילומים - וכל זה קורה בשידור חי ובזמן אמת.
אם כבר מדברים על כך, כמעט כל דבר יכול להיווצר כעת בזמן אמת.
משחק הווידאו "Hellblade" הוא דוגמה מדהימה לכך.
המשחק מתבצע בזמן אמת ומנוגן תוך אלפיות השנייה.
ניתן לשלב צילומים בצורה חלקה יחד, מה שמאפשר, כפי שניתן לראות כאן, לשחקן לנהל דיאלוג עם עצמו.
לכן, אנו מתקדמים לקראת תקופה שבה ראיות ברורות לזיוף עקב שגיאות מסך ירוק רשלניות או לא מכוונות לא יתרחשו עוד.
לכן, חשוב עוד יותר להבין עכשיו, כשנאס"א וארגונים דומים משקרים לנו בצורה בוטה.
יש לי עוד דבר אחד להוסיף בנושא הזה.
כאן, ג'ורג' בוש האב ביקר בנאס"א - ומה אנחנו רואים ברקע?
האסטרונאוט טים פיק, שהיה אמור להיות במסלול סביב כדור הארץ באותו הזמן, נראה מתמרן כדור ירוק על רקע רשת כחולה.
הסצנה ממוסגרת על ידי ציוד שתמיד נראה לעין בשידורים החיים המדהימים של תחנת החלל הבינלאומית.
אגב, עצמים ירוקים משמשים גם בסרטים כדי לספק נקודות התייחסות לשחקנים כאשר עצמים תלת-ממדיים אחרים אמורים להתווסף מאוחר יותר.
ואתם יכולים לשאול את עצמכם לגבי הרקע.
מאוחר יותר הם ניסו למצוא תירוץ לכך ולמכור אותו ככלי עזר לניסויים מדעיים.
אבל תסתכלו על זה בצורה מפוכחת:
מה לעזאזל אמורים להיות הניסויים האלה?
איזו תועלת מעשית זה אמור לשרת? כמה דוגמאות אחרונות:
מלבד העובדה שמעבד התמונה רצה לקחת עוד הפסקה מהתחממות יתר והוא נתקל בתקלות מטורפות, אנחנו
רואים גם את המסך הירוק המסומן כאן - ממש עכשיו.
ובצילום הבא, תוכנת הווידאו מפספסת לרגע את הבידוד הנכון של הרקע הירוק.
זוהי גם דוגמה מצוינת לאופן שבו האובייקטים הצפים והבגדים של שחקני האסטרולוגיה נוצרים בתלת-ממד.
התבוננו היטב בכבל: אם זו לא טעות חישוב ברורה, מהי כן?
במקרה של השחקן, אני חושד שמשתמשים בחליפות לכידת תנועה והבגדים המתאימים מוכנסים דיגיטלית.
למרבה הצער, אני לא יכול להוכיח זאת, אבל זה יסביר מדוע יש בכלל שגיאות חישוב אצל האדם.
כפי שאמרתי, זה לא יקרה בהקלטות סרטים רגילות.
הרקע נשאר שלם, אבל האובייקטים המחושבים הופכים לבלגן מפוקסלי.
אלה תמונות שנוצרו על ידי מחשב, לא יותר מזה.
גם זו די מצחיקה ולמעשה קצת מצמררת:
חצי מפניו של השחקן הפכה לשקופות.
זה קורה כשמגדירים את הסבילות הירוקה בתוכנית הווידאו גבוהה מדי.
אזורים שאינם ירוקים, אך נוטים לכיוון ירוק עקב, למשל, צללים לא טובים, גם הם מטושטשים.
אוקיי, בואו נשאיר את זה ככה לעת עתה.
יש עוד הרבה ראיות למניפולציה של תמונות של נאס"א.
אבל אלה, לדעתי, הן בין הברורות ביותר.
אני כבר יודע כמה חזקה ההתנגדות הפנימית אצל מעריצי נאס"א רבים, שמחפשים כמעט אוטומטית הסברים שאני טועה ושנאס"א לעולם לא תשקר.
לאנשים האלה, אני יכול רק לומר: אין טעם לעצום את העיניים בפני הברור מאליו.
אף אחד לא עיוור כמו זה שמסרב לראות!
אז תראו. מרמים אותנו ומשקרים לנו!
הם עדיין עושים את הטעויות האלה, אנחנו עדיין יכולים לזהות אותן.
כפי שהוסבר בהתחלה: בשידורים אמיתיים, לעולם לא אמורות להיות שגיאות כאלה, אפילו לא אחת!
הן מוכיחות שמתרחשת מניפולציה.
ואם עכשיו עולה השאלה: למה בכלל חשוב אם סוכנויות חלל משקרות? אני יכול רק לומר: חשבו על
מה שתלוי בנאס"א ושות' - כל השקפת העולם שלנו.