Viceprezident Evropského institutu pro klima a energetiku, Dipl. Ing.
Michael Limburg, v zajímavém rozhovoru pro kla.tv prověřuje fakta
o CO2. Co je to vlastně CO2?
Pokud si vzpomínáte na školní léta:
Na škole jsme se dozvěděli, že CO2 je stopový plyn - oficiální název je oxid uhličitý
- který vzniká při každém spalovacím procesu a v atmosféře se vyskytuje ve stopovém množství.
Dnes je to 0,04 objemového procenta.
Kolik CO2 je v atmosféře?
100 krát 100 je 10 000. To je naše atmosféra.
... celkem tři z 10 000 by byl tzv. přirozený CO2 kolem roku 1880, 1850. Jsou to tyto červené kruhy.
Od té doby, přibližně od roku 1880, přibyla jedna molekula, tato.
Jak jsem řekl, objevila se jedna molekula, o které se vědci dohadují, zda je stoprocentně vytvořená člověkem.
Nebo je z poloviny vytvořená člověkem, nebo z třetiny?
Věda se v tomto ohledu rozchází. Věda o klimatu s tím souhlasí, ale ti, kteří tento trend nesledují, říkají:
Ne, existují i jiné zdroje.
... v každém případě je účinek této jedné molekuly, alespoň co se týče množství, důvodem, proč
začínám pochybovat o tom, že CO2 může dosáhnout tak obrovského výkonu, jako je oteplování Země.
Je CO2, i přes své malé množství, tímto děsivým klimatickým jedem?
Dipl. Michael Limburg: To je dobře, že to říkáte, je to přesný opak jedu.
Jed obecně působí na fyziologii buněk nebo
na nervy, a tedy jako zesilovač.
V nejmenším množství tak mohou ochromit srdeční nervy, takže srdce přestane bít. To vše CO2 nedokáže.
Ta se může spojovat s jinými látkami pouze pod vlivem energie, což dělají například
rostliny. CO2 je potravou pro rostliny par excellence. Bez CO2 by nebyly žádné rostliny.
Bylo by více CO2 v životním prostředí prospěšné?
Rostliny si myslí, že je to skvělé. Lépe se jim daří. Potřebují méně světla.
Potřebují méně vody.
Nizozemci to vědí již více než 100 let a své skleníky plní
CO2. Právě o tom jsme se my na kla.tv chtěli dozvědět více,
a tak jsme do vyhledávače zadali následující informace: Plynování CO2, skleník.
Tam narazíme na Hortipendium - zelenou encyklopedii a čteme: Rostlina provádí pro svůj růst fotosyntézu (asimilaci).
Při tomto procesu vytváří glukózu a kyslík z vody a CO2 pod vlivem slunečního záření.
Oxid uhličitý je tedy spolu s vodou rozhodujícím faktorem růstu rostlin.
Běžný obsah CO2 ve vzduchu není pro mnoho
rostlin optimální hodnotou pro fotosyntézu. Wikipedie potvrzuje:
Obsah CO2 v přirozeném ovzduší se v současné době pohybuje kolem 400 částic na milion, což je méně
než optimální hodnota 800 až 1000 ppm pro růst rostlin C3, jako je pšenice, žito nebo rýže.
Pokud by se množství CO2 v okolním vzduchu zdvojnásobilo, měly by
rostliny jako pšenice, žito nebo rýže optimální podmínky pro růst.
Pokud rostliny dostanou k dispozici další oxid uhličitý, mohou růst lépe nebo rychleji.
Obohacením vzduchu ve skleníku o CO2 lze u některých
druhů zvýšit růst rostlin až o 40 %.
Výhody zvýšeného obsahu CO2 potvrzují i společnosti specializující se na fumigaci oxidem uhličitým:
Více než 30 let výzkumné činnosti a její výsledky dokazují, že zvýšení koncentrace
oxidu uhličitého ve sklenících se zemědělstvím podporuje růst mnoha druhů ovoce a zeleniny.
Kromě toho se zvyšuje kvalita celkové sklizně a zkracují se výrobní cykly.
Tím lze výrazně zvýšit celkový výnos (obvykle o 25-30 %) a ušetřit pěstební plochu.
Nyní jsme tedy viděli účinky většího množství CO2 na rostliny ve skleníku.
Lze to pozorovat i v atmosféře na celém světě?
Dipl. Ing. Michael Limburg: Toto je graf od NASA, který ukazuje, že zelená
plocha Země se v posledních letech enormně zvětšila. Kdy byl tento snímek pořízen?
1982 až 2015, tj. za posledních 25 let.
Dnes můžeme říci, že přibyla zelená plocha o rozloze USA, na které
lze pěstovat plodiny, tedy obilí, rýži, pšenici, žito nebo cokoli jiného.
Další tvrzení, které slýcháte stále dokola, že změna klimatu způsobuje zvětšování pouští, je také
nesprávné, opravdu nesprávné. Pouště se zmenšují. Existují výjimky, ale je jich velmi málo.
Například když se podíváte sem dolů, protože
pod Saharou na jihu, kolem rovníku.
Tyto savany se rozrostly.
Sahara se tedy zmenšuje, například v důsledku výživného účinku CO2.
Podle mého názoru je to dobrý důvod, proč nesvěřovat CO2 všechno špatné...
S Limburgovým prohlášením nyní souhlasí 1609 vědců, kteří podepsali Světovou klimatickou deklaraci.
Stále více renomovaných odborníků tak odporuje klimatickému narativu, tj. převládajícímu
mediálnímu a politickému názoru o katastrofické, antropogenní změně klimatu.
Ve svém prohlášení také zdůrazňují, že oxid uhličitý (CO₂) není toxinem pro životní prostředí. Pro Zemi je to spíše přínosné.
Oxid uhličitý je nezbytný pro veškerý život na Zemi a prospěšný pro přírodu, uvádí se v přepisu.
Dodatečné množství CO₂ vede k růstu globální rostlinné biomasy a zvyšuje výnosy plodin po celém světě.