A kla.tv-nek adott izgalmas interjúban az Európai Éghajlat- és
Energiaügyi Intézet alelnöke, Dipl. Ing. Michael Limburg a CO2
témakörében végez tényellenőrzést. Mi is valójában a CO2?
Ha emlékszel az iskolás éveidre:
A bányában megtanultuk, hogy a CO2 egy nyomgáz - a szén-dioxid a hivatalos neve
-, amely minden égési folyamat során keletkezik, és nyomokban van jelen a légkörben.
A mai érték 0,04 kötetszázalék.
Mennyi CO2 van a légkörben?
100 szorozva 100-szal, az 10 000. Ez a mi légkörünk.
... összesen három a tízezerhez lenne az úgynevezett természetes CO2 1880, 1850 körül. Ezek ezek a piros körök.
És azóta, körülbelül 1880 óta, egy molekulával, ezzel a molekulával bővült.
Az az egy molekula, ahogy mondtam, megjelent, és itt a tudósok vitatkoznak, vajon 100 százalékban ember alkotta?
Vagy félig ember alkotta, vagy harmadrészt?
A tudomány megoszlik ebben a kérdésben. A klímatudomány egyetért, de azok, akik nem követik ezt a tendenciát, azt mondják:
Nem, vannak más források is.
... mindenesetre ennek az egy molekulának a hatása, legalábbis a mennyiséget tekintve, az az ok, amiért
kezdek kételkedni abban, hogy a CO2 képes elérni a Föld felmelegedésének ezt a hatalmas teljesítményét.
A CO2, kis mennyisége ellenére is, ez a félelmetes klímaméreg?
Dipl. Michael Limburg: Jó, hogy ezt mondod, ez pontosan a méreg ellentéte.
A méreg általában a sejtfiziológiára vagy az
idegekre hat, és így erősítőként hat.
Így a legkisebb mennyiséggel is képesek megbénítani a szívidegeket, hogy a szív leálljon. A CO2 minderre nem képes.
Ez csak energia hatására tud más anyagokkal egyesülni, amit például a növények tesznek.
A CO2 a növényi táplálék par excellence. CO2 nélkül nem lennének növények.
Jótékony hatású lenne, ha több CO2 lenne a környezetben?
A növények szerint ez nagyszerű. Jobban gyarapodnak. Kevesebb fényre van szükségük.
Kevesebb vízre van szükségük.
A hollandok ezt már több mint 100 éve tudják, és
CO2-vel gázosítják üvegházaikat. A kla.tv-nél pontosan erről akartunk többet megtudni,
ezért beírtuk a keresőbe a következőket: CO2-gázosítás, üvegház.
Ott találkozunk a Hortipendiummal - a zöld enciklopédiával, és elolvassuk: A növény a növekedés érdekében fotoszintézist (asszimilációt) végez.
Ennek során a napfény hatására vízből és CO2-ből glükózt és oxigént képez.
A szén-dioxid tehát a vízzel együtt döntő növekedési tényező a növény számára.
A levegő normál CO2-tartalma sok növény számára
nem optimális a fotoszintézishez. A Wikipedia megerősíti:
A természetes környezeti levegő CO2-tartalma jelenleg 400 ppm körül van, ami nem éri el az optimális, 800-1000
ppm-es szintet, amely a C3 növények, például a búza, a rozs vagy a rizs növekedéséhez szükséges.
Ha a környezeti levegő CO2-mennyisége megduplázódna, az olyan növények, mint a
búza, a rozs vagy a rizs optimális körülmények között növekedhetnének.
Ha a növények számára további szén-dioxidot bocsátunk rendelkezésre, a növények jobban vagy gyorsabban tudnak növekedni.
Az üvegház levegőjének CO2-vel való dúsításával a növények növekedése
egyes fajok esetében akár 40 százalékkal is növelhető.
A szén-dioxidos gázosításra szakosodott vállalatok is megerősítik a megnövelt CO2-tartalom előnyeit:
Több mint 30 éves kutatási tevékenység és annak eredményei bizonyítják, hogy a
szén-dioxid-koncentráció növelése a mezőgazdasági üvegházakban elősegíti számos gyümölcs- és zöldségfajta növekedését.
Emellett a teljes termés minősége javul, és a termelési ciklusok lerövidülnek.
Így a teljes terméshozam jelentősen (általában 25-30%-kal) növelhető, és a termőterület megtakarítható.
Tehát most már láttuk a több CO2 hatását a növényekre az üvegházban.
Ez világszerte megfigyelhető a légkörben is?
Dipl. Ing. Michael Limburg: Ez egy grafikon a NASA-tól, amely azt mutatja, hogy a
Föld zöld területe az elmúlt években rendkívül megnőtt. Mikor készült ez a felvétel?
1982 és 2015 között, azaz az elmúlt 25 évben.
Olyannyira, hogy ma már azt mondhatjuk, hogy az USA nagyságú zöld területet adtak
hozzá, amelyet terményekkel, azaz gabonával, rizzsel, búzával, rozzsal vagy bármi mással lehet művelni.
A másik állítás, amit újra és újra hallani, hogy az éghajlatváltozás miatt a sivatagok egyre
nagyobbak lesznek, szintén téves, nagyon téves. A sivatagok egyre kisebbek. Vannak kivételek, de nagyon kevés.
Például, ha itt lentről nézzük, mert a
Szahara alatt a déli, az Egyenlítő környékén.
Ezek a szavannák nagyobbak lettek.
A Szahara tehát zsugorodik, például a CO2 tápláló hatása miatt.
Az én szemszögemből ez egy jó ok arra, hogy ne bízzunk a CO2-re minden rosszat...
Limburg úr kijelentéseivel 1609 tudós ért egyet, akik aláírták az Éghajlatvédelmi Világnyilatkozatot.
Így egyre több neves szakértő mond ellent az éghajlati narratívának, azaz
a katasztrofális, antropogén eredetű éghajlatváltozásról szóló uralkodó média- és politikai nézetnek.
Nyilatkozatukban azt is hangsúlyozzák, hogy a szén-dioxid (CO₂) nem környezeti méreg. Inkább a Föld számára előnyös.
Az átirat szerint a szén-dioxid nélkülözhetetlen minden földi élet számára, és hasznos a természet számára.
A további CO₂-kibocsátás a globális növényi biomassza növekedéséhez vezet, és világszerte növeli a terméshozamokat.