Eiropas Klimata un enerģētikas institūta viceprezidents dipl. ing.
Mihaels Limburgs aizraujošā intervijā portālam kla.tv pārbauda faktus
par CO2. Kas patiesībā ir CO2?
Ja atceraties skolas laikus:
Skolā mēs uzzinājām, ka CO2 ir ogļskābā gāze (oficiālais nosaukums ir oglekļa
dioksīds), kas rodas visos sadegšanas procesos un ir atmosfērā nelielos daudzumos.
Šodien šis skaitlis ir 0,04 tilpumprocentu.
Cik daudz CO2 ir atmosfērā?
100 reiz 100 ir 10 000. Tā ir mūsu atmosfēra.
... kopumā trīs no 10 000 būtu tā sauktais dabiskais CO2 ap 1880., 1850. gadu. Tie ir šie sarkanie apļi.
Un kopš tā laika, apmēram kopš 1880. gada, ir pievienota viena molekula, šī.
Viena molekula, kā jau teicu, ir parādījusies, un zinātnieki strīdas, vai tā ir simtprocentīgi cilvēka radīta?
Vai arī tā ir puse vai trešdaļa cilvēka radīta?
Zinātnes viedokļi šajā jautājumā dalās. Klimata zinātne tam piekrīt, bet tie, kas neseko šai tendencei, saka:
Nē, ir arī citi avoti.
... jebkurā gadījumā šīs vienas molekulas ietekme, vismaz kvantitātes ziņā, ir iemesls, kāpēc
es sāku šaubīties, vai CO2 var paveikt šo milzīgo Zemes sasilšanas uzdevumu.
Vai CO2, neraugoties uz tā nelielo daudzumu, ir šī biedējošā klimata inde?
Dipl. Maikls Limburgs: Tas ir labi, ka jūs to sakāt, jo tas ir tieši pretēji indēm.
Inde parasti iedarbojas uz šūnu fizioloģiju
vai nerviem, tātad kā pastiprinātājs.
Tāpēc ar mazāko daudzumu tās var paralizēt sirds nervus, lai sirds pārtrauktu pukstēt. CO2 to visu nevar izdarīt.
Tas var savienoties ar citām vielām tikai enerģijas ietekmē, ko, piemēram, dara
augi. CO2 ir augu barība par excellence. Bez CO2 nebūtu augu.
Vai lielāks CO2 daudzums vidē būtu labvēlīgs?
Augi uzskata, ka tas ir lieliski. Tie labāk plaukst. Tiem nepieciešams mazāk gaismas.
Tiem nepieciešams mazāk ūdens.
Holandieši to zina jau vairāk nekā 100 gadus un gāzē
siltumnīcās izmanto CO2. Tieši par to mēs kla.tv vēlējāmies uzzināt
vairāk, tāpēc meklētājā ievadījām šādu informāciju: gāzēšana ar CO2, siltumnīcas.
Tur mēs sastopam Hortipendium - zaļo enciklopēdiju un lasām: Augs veic fotosintēzi (asimilāciju), lai augtu.
Šajā procesā saules gaismas ietekmē no ūdens un CO2 tā veido glikozi un skābekli.
Tāpēc oglekļa dioksīds kopā ar ūdeni ir noteicošais augiem augšanas faktors.
Normālais CO2 saturs gaisā daudziem augiem
nav optimāls fotosintēzei. Vikipēdija apstiprina:
Dabiskajā apkārtējā gaisā CO2 saturs pašlaik ir aptuveni 400 ppm, kas ir zemāks par optimālo
līmeni - aptuveni 800-1000 ppm, lai augtu C3 augi, piemēram, kvieši, rudzi vai rīsi.
Ja CO2 daudzums apkārtējā gaisā tiktu dubultots, tādiem augiem
kā kvieši, rudzi vai rīsi būtu optimāli augšanas apstākļi.
Ja augiem ir pieejams papildu oglekļa dioksīds, augi var augt labāk vai ātrāk.
Bagātinot gaisu siltumnīcā ar CO2, dažu sugu augu
augšanu var palielināt līdz pat 40 procentiem.
Arī uzņēmumi, kas specializējas oglekļa dioksīda fumigācijā, apstiprina priekšrocības, ko sniedz paaugstināts CO2 saturs:
Vairāk nekā 30 gadu ilgā pētnieciskā darbība un tās rezultāti pierāda, ka oglekļa
dioksīda koncentrācijas palielināšana lauksaimniecībā izmantojamās siltumnīcās veicina daudzu veidu augļu un dārzeņu augšanu.
Turklāt tiek uzlabota kopējās ražas kvalitāte un saīsināti ražošanas cikli.
Tādējādi var ievērojami palielināt kopējo ražu (parasti par 25-30 %) un ietaupīt audzēšanas platību.
Tagad mēs esam redzējuši, kā lielāks CO2 daudzums ietekmē augus siltumnīcā.
Vai tas ir novērojams arī atmosfērā visā pasaulē?
Dipl. Ing. Mihaels Limburgs: Šis ir NASA grafiks, kas parāda, ka zaļā
zona uz Zemes pēdējos gados ir ievērojami palielinājusies. Kad tas tika uzņemts?
no 1982. līdz 2015. gadam, t.i., pēdējo 25 gadu laikā.
Tik daudz, ka šodien mēs varam teikt, ka ir pievienota zaļā platība ASV
lielumā, kurā var audzēt graudaugus, t.i., graudus, rīsus, kviešus, rudzus vai ko citu.
Arī otrs apgalvojums, ko jūs dzirdat atkal un atkal, ka klimata pārmaiņas palielina tuksnešu platības,
ir nepareizs, patiešām nepareizs. Tuksneši kļūst arvien mazāki. Ir izņēmumi, bet to ir ļoti maz.
Piemēram, ja paskatās uz leju, jo
zem Sahāras dienvidos, ap ekvatoru.
Šīs savannas ir kļuvušas lielākas.
Sahāra sarūk, piemēram, CO2 barojošās iedarbības dēļ.
Manuprāt, tas ir labs iemesls neuzticēt CO2 visu slikto...
Limburgas kunga apgalvojumiem piekrīt 1609 zinātnieki, kas ir parakstījuši Pasaules klimata deklarāciju.
Tādējādi arvien vairāk atzītu ekspertu nonāk pretrunā ar klimata naratīvu, t.i.,
plašsaziņas līdzekļos un politikā dominējošo viedokli par katastrofālām, antropogēnām klimata pārmaiņām.
Viņi savā paziņojumā arī uzsver, ka oglekļa dioksīds (CO₂) nav vides toksīns. Drīzāk tas ir izdevīgi Zemei.
Sarakstā teikts, ka oglekļa dioksīds ir būtisks visai dzīvībai uz zemes un labvēlīgs dabai.
Papildu CO₂ emisijas rezultātā palielinās augu biomasa pasaulē un palielinās kultūraugu raža visā pasaulē.