Podpredsednik Evropskega inštituta za podnebje in energijo, dipl. ing.
Michael Limburg, v zanimivem intervjuju za portal kla.tv preverja
dejstva o CO2. Kaj je pravzaprav CO2?
Če se spomnite svojih šolskih dni:
V rudniku smo se naučili, da je CO2 plin v sledovih - uradno ime je ogljikov
dioksid -, ki nastaja pri vsakem procesu zgorevanja in je v ozračju prisoten v sledovih.
Danes je ta številka 0,04 volumenskega odstotka.
Koliko CO2 je torej v ozračju?
100 krat 100 je 10.000. To je naše ozračje.
... skupaj tri od 10.000 bi bilo tako imenovanega naravnega CO2 okoli leta 1880, 1850. To so ti rdeči krogi.
Od takrat, približno od leta 1880, je bila dodana ena molekula, ta.
Ena molekula, kot sem rekel, se je pojavila in znanstveniki se sprašujejo, ali jo je 100-odstotno ustvaril človek.
Ali pa je polovica ali tretjina ustvarjena s strani človeka?
Znanost je glede tega razdeljena. Podnebna znanost se s tem strinja, a tisti, ki temu trendu ne sledijo, pravijo:
Ne, obstajajo tudi drugi viri.
... v vsakem primeru pa je učinek te ene molekule, vsaj količinsko, razlog,
da začenjam dvomiti, da lahko CO2 doseže ta velikanski dosežek segrevanja Zemlje.
Ali je CO2 kljub svoji majhni količini tako strašen podnebni strup?
Dipl. Michael Limburg: Dobro, da to pravite, saj je to ravno nasprotno od strupa.
Strup običajno deluje na fiziologijo celic
ali na živce, torej kot ojačevalec.
Tako lahko že z najmanjšimi količinami ohromijo srčne živce, tako da srce preneha utripati. CO2 vsega tega ne more storiti.
Ta se lahko združuje z drugimi snovmi le pod vplivom energije, kar počnejo na primer
rastline. CO2 je hrana za rastline par excellence. Brez CO2 ne bi bilo rastlin.
Ali bi bilo več CO2 v okolju koristno?
Rastline menijo, da je to odlično. Bolje uspevajo. Potrebujejo manj svetlobe.
Potrebujejo manj vode.
Nizozemci to vedo že več kot 100 let in svoje rastlinjake
plinirajo s CO2. Prav o tem smo na kla.tv želeli izvedeti
več, zato smo v iskalnik vnesli naslednje: CO2, rastlinjak.
Tam naletimo na Hortipendium - zeleno enciklopedijo in beremo: Rastlina za svojo rast izvaja fotosintezo (asimilacijo).
Pri tem pod vplivom sončne svetlobe iz vode in CO2 tvori glukozo in kisik.
Zato je ogljikov dioksid skupaj z vodo odločilen dejavnik rasti rastline.
Običajna vsebnost CO2 v zraku za številne
rastline ni optimalna za fotosintezo. Wikipedia potrjuje:
Vsebnost CO2 v naravnem zraku je trenutno približno 400 delcev na milijon, kar je pod optimalno vrednostjo
približno 800 do 1000 delcev na milijon za rast rastlin C3, kot so pšenica, rž ali riž.
Če bi se vsebnost CO2 v zraku podvojila, bi imele rastline,
kot so pšenica, rž ali riž, optimalne pogoje za rast.
Če je rastlinam na voljo dodaten ogljikov dioksid, lahko rastejo bolje ali hitreje.
Z obogatitvijo zraka v rastlinjaku s CO2 lahko rast
rastlin pri nekaterih vrstah povečamo tudi do 40 odstotkov.
Tudi podjetja, specializirana za zaplinjevanje z ogljikovim dioksidom, potrjujejo prednosti povečane vsebnosti CO2:
Več kot 30 let raziskovalne dejavnosti in njeni rezultati dokazujejo, da povečanje koncentracije ogljikovega
dioksida v rastlinjakih s kmetijsko dejavnostjo pospešuje rast številnih vrst sadja in zelenjave.
Poleg tega se poveča kakovost celotnega pridelka in skrajšajo proizvodni cikli.
Tako se lahko skupni pridelek znatno poveča (običajno za 25-30 %) in prihrani obdelovalna površina.
Tako smo videli učinke večje količine CO2 na rastline v rastlinjaku.
Ali je to mogoče opaziti tudi v ozračju po vsem svetu?
Dipl. ing. Michael Limburg: To je grafikon agencije NASA, ki kaže, da se je zelena
površina na Zemlji v zadnjih letih zelo povečala. Kdaj je bila ta fotografija posneta?
od leta 1982 do 2015, torej v zadnjih 25 letih.
Tako zelo, da lahko danes rečemo, da je bila dodana zelena površina v velikosti ZDA,
ki jo je mogoče obdelovati s pridelki, tj. žitom, rižem, pšenico, ržjo ali čim drugim.
Tudi druga trditev, ki jo vedno znova slišite, da se zaradi podnebnih sprememb povečujejo puščave,
je napačna, zelo napačna. Puščave so vse manjše. Obstajajo izjeme, vendar jih je zelo malo.
Na primer, če pogledate tukaj spodaj, ker
je pod Saharo na jugu, okoli ekvatorja.
Te savane so postale večje.
Sahara se tako krči, na primer zaradi hranilnega učinka CO2.
Po mojem mnenju je to dober razlog, da CO2 ne zaupamo vsega slabega...
Z Limburgovimi izjavami se strinja 1609 znanstvenikov, ki so podpisali Svetovno podnebno deklaracijo.
Tako vse več priznanih strokovnjakov nasprotuje podnebni pripovedi, tj. prevladujočemu
medijskemu in političnemu mnenju o katastrofalnih, antropogenih podnebnih spremembah.
V svoji izjavi tudi poudarjajo, da ogljikov dioksid (CO₂) ni okoljski toksin. Je pa koristen za Zemljo.
Ogljikov dioksid je nujen za vse življenje na Zemlji in koristen za naravo, piše v zapisu.
Dodatna količina CO₂ vodi k povečanju svetovne rastlinske biomase in poveča donos pridelkov po vsem svetu.