Padomju Savienība 20. gadsimta 20. gados
Kareivīgi noskaņotais Staļins runā slēgtā partijas sanāksmē oktobrī. 1925.
Viņš pasludina karu Krievijas zemniekiem.
Kulaki ir tradicionāli centralizētās varas ienaidnieki.
Viņš veic šūpoles:
Kulaki ir kontrrevolūcijas cietoksnis.
Paņemiet ieročus pret kulakiem.
Iznīcināt kulaku klasi!
Ursula fon der Leiena, Eiropas Komisijas priekšsēdētāja:
Pirms nedaudz vairāk nekā 50 gadiem Romas klubs publicēja ziņojumu. Izaugsmes ierobežojumi.
Un viņš nonāca pie drastiska secinājuma.
Ir jāaptur ekonomikas un iedzīvotāju skaita pieaugums, citādi
mūsu planēta neizdzīvos.
Nīderlande 2022:
Nīderlandes lopkopjiem pieder 70 % Holandes
- Valdība cenšas piespiedu kārtā izpirkt 50 % saimniecību
Nīderlande ir viena no daudzajām valstīm, kas ir veikusi pasākumus slāpekļa
piesārņojuma samazināšanai.
Un, iespējams, nāksies slēgt vairākus uzņēmumus.
Lai atjaunotu dabu, mums
jāsamazina dzīvnieku skaits Nīderlandē.
Šī valsts būtībā ir otra lielākā pārtikas eksportētāja
pasaulē, un tai tiek norādīts, ka laikā, kad pasaulē trūkst pārtikas,
tai jāsamazina ražošana, lai sasniegtu
klimata mērķus. Man tas šķiet pilnīgs neprāts.
Daļa no Nīderlandes plāna paredz izpirkt saimniecības, kas tiek uzskatītas
par piesārņotājām.
Ministrs runā par ļoti pievilcīgām atlaišanas kompensācijām.
Tas ir smieklīgs apgalvojums.
Valdībai būtu jāpanāk, lai lauksaimnieki pārtrauktu.
Tam ir jānotiek tagad, un tas būs sāpīgi.
Lauksaimniekiem ir jāpasaka: Jums ir jāpārtrauc, un mēs atņemsim jūsu licenci.
Mēs jums izmaksāsim kompensāciju, bet jums ir jāapstājas.
Viņiem ir daudz jautājumu par savu nākotni.
Tāpēc viņi vēlas saņemt atbildes no valdības. Kas ar mums notiks?
Vides aizsardzības grupas ir aicinājušas vairāk samazināt liellopu skaitu, liellopiem ir jāizzūd.
Viņi izmanto stāstu par slāpekli, lai no mums
atbrīvotos, taču patiesībā mēs sniedzam ļoti nozīmīgu ieguldījumu.
Mēs barojam Nīderlandi, mēs barojam lielu daļu Eiropas.
Iedzīvotāju skaits pieaug, patēriņš palielinās, bet
ražošana ir jāsamazina? Tas ir pilnīgi neloģiski...
35 Viņi atņem mums drošību, un, protams, viņiem ir visas šīs idejas par to, no kurienes mēs nākotnē varētu
iegūt pārtiku, bet tas nav nekas pārliecinošs.
Ko darīt, ja cilvēkus vienkārši mudinātu ēst mazāk
gaļas vai piena produktu?
Bils Geitss un Holivudas slavenības aicina cilvēkus ēst kukaiņus,
lai novērstu klimata pārmaiņas.
Kukaiņi ir bagāti ar olbaltumvielām, un tie varētu aizstāt liellopu,
vistas un cūkgaļas patēriņu.
Gaļas patēriņa kritiķi apgalvo, ka šo dzīvnieku audzēšana veicina vides piesārņošanu.
Tā kā pasaule cenšas samazināt piesārņotāju daudzumu, lai glābtu planētu,
tas var ietekmēt cilvēku pārtikas avotus. 42 Nodoms izklausās tik lielisks.
Ikviens vēlas glābt planētu, Zemi. Lieliski, lieliski, lieliski.
Tas ir tāpat kā slavēt Dievu: Slavēt Dievu vienmēr ir lieliski.
Bet, ja paskatās uz sekām,
tas nozīmē, ka jūs visu sadārdzināsiet tik ļoti, ka iznīcināsiet vidusšķiru,
padarīsiet vēl nabadzīgāku zemāko šķiru un paliks tikai neliela elite un tās tīkli.
Kāds Anglijas Bankas loceklis kādā
intervijā atklāti teica: Mums
ir jāpieņem fakts, ka nākotnē mēs būsim nabadzīgāki.
To ir viegli pateikt.
Bet, ja mēs aplūkojam revolūciju vēsturi - gan veco,
gan jauno -, tā sākas šādi.
Cilvēki uz visiem laikiem nesamierinās ar to, ka viņi kļūs arvien nabadzīgāki un nabadzīgāki un
ka viņu bērni būs sliktākā situācijā nekā viņi paši.
Kādā brīdī šīs dusmas tiks vērstas pret politisko sistēmu.
Greenpeace uzskata, ka brīvprātīga kompensācija lauksaimniekiem nenodrošinās pietiekamu
slāpekļa samazinājumu.
Ministri un pārstāvji no lielākajām dabas aizsardzības organizācijām,
piemēram, Greenpeace, Putnu aizsardzības un Dabas pieminekļu aizsardzības, apspriedīs slāpekļa plānus.
Problēma kļūst arvien nopietnāka, tāpēc jums vienkārši kaut kas ir jādara.
Sašutuši lauksaimnieki protestē dažādās valsts vietās.
Lauksaimnieki arī šodien kļūst aktīvāki. Šobrīd tilts pie Rhenen ir bloķēts...
Nīderlandes kūtsmēsli sastāv no amonjaka,
kas ir videi un dabai kaitīga slāpekļa forma.
Jūs paskaidrojāt, ka galvenā problēma ir slāpeklis.
Nē. Es esmu slāpekļa eksperts, un es uzdrošinos apgalvot, ka tā nav taisnība.
Slāpeklis 2000 - Nīderlandes lauksaimnieku cīņa
Mēs piedzīvojam jaunu tehnoloģiju revolūciju, vai ne?
aizbildinoties ar klimata pārmaiņām.
Tāpēc viņiem tiek teikts: mainiet to un to, padariet to videi draudzīgāku, jūs postāt
valsti. Taču patiesībā tas ir tikai vēl lielāks kapitālisms.
Un tas daudziem
cilvēkiem pasaulē atņem nacionālo identitāti, šajā gadījumā jo īpaši lauksaimniekiem.
Džeimsa Patrika režisētā dokumentālā
filma "Big Picture" Ikvienam, kas
domā par Holandi, nāk prātā vējdzirnavas, koka kloķi, piens, siers...
Mūsu valsti raksturo lauksaimniecība.
Mēs esam slaveni ar to, ka staigājam ar cimdiem.
Mēs esam ļoti slaveni arī ar savu siera un piena ražošanu.
Manuprāt, Nīderlandē ir 60 000 lauksaimnieku.
Ikviens, pat ja dzīvojat tādā pilsētā kā Amsterdama vai
Roterdama, pēc piecu minūšu brauciena var redzēt govis, jūs varat redzēt lauksaimniecības zemi.
Manuprāt, tas ir tik dziļi iesakņojies mūsu sabiedrībā, mūsu dzīvesveidā, ka
lauksaimnieki ir daļa no mūsu kultūras.
Ikviena ģimenē ir kāds, kas reiz bijis lauksaimnieks. 84 Tas ir mans tēvs.
Mans tēvs nopirka saimniecību no sava tēva.
Tā viņa tēvs sāka pagājušā gadsimta pašā sākumā.
Pēc 30 vai 40 gadiem es nopirku saimniecību no sava tēva.
Un tagad es esmu šīs saimniecības lauksaimnieks.
Valdības nostāja ir
tāda, ka mums ir lielas problēmas ar dabu.
Un ka ES noteikumu dēļ mums ir jāglābj daba.
Un tagad viņi vēlas atrisināt problēmu, vienkārši likvidējot lielu skaitu saimniecību.
Galvenais stimuls mūsu kustībai bija viens
no D66 līderiem Tjerds de Groots (Tjeerd de Groot), kurš nāca klajā ar ideju skaļi paziņot plašsaziņas
līdzekļos, ka labākais plāns Nīderlandei ir likvidēt pusi dzīvnieku.
Citiem vārdiem sakot, viņš vēlējās iznīcināt pusi no Nīderlandes mājlopiem.
Mēs esam otra lielākā partija Nīderlandē.
Un mēs patiešām esam risinājuši sarunas ar citām konservatīvāk noskaņotām partijām
par jaunu sadaļu Nīderlandes lauksaimniecības politikā.
2019. gadā viņi publiski paziņoja, ka
vēlas atbrīvoties no puses lauksaimnieku, puses dzīvnieku un puses lauksaimnieku.
Kad šo netaisnību bija paredzēts piemērot Nīderlandes lauksaimniekiem,
daudzi cilvēki iestājās.
Tūkstošiem Nīderlandes lauksaimnieku ar traktoriem demonstrē pret valdību.
Publiski tiek runāts par to, ka Nīderlandē
varētu likvidēt pusi fermu, jo tas būtu labi dabai.
Bet tā ir pilnīga muļķība.
Tas ir absolūts nieks; krāpšana. Tas ir... Tā ir nepareiza, viltus ideoloģija.
Lai atjaunotu dabu, līdz 2030. gadam slāpekļa daudzums
jāsamazina par 50 %. Un tas ir milzīgi. Lauksaimniekiem tas, protams, ir ļoti svarīgi.
No 28 000 lopkopības saimniecību jūs vēlaties slēgt 11 000 saimniecību
un vēl 8000-10 000 saimniecību samazināt ražošanu.
Tikai
7000 saimniecību nav skartas. Šīs slāpekļa politikas sekas ir postošas.
Es domāju, es nedomāju, ka jūs to varat redzēt citādi.
Tā tika iesniegta tik ātri, ka lauksaimniekiem bija nekavējoties jāizpilda
šīs neprātīgās, patiesībā neiespējamās prasības.
Un šīs prasības nozīmēja, ka viņiem bija jāatsakās no savām saimniecībām.
Kāpēc tām ir jāiet - manām govīm?
Kāpēc mans pagalms ir jāslēdz?
Mūsu nolūks ir izskaidrot, kāpēc tas ir tik svarīgi
gan viņiem, gan dabai, taču nemainīt šīs politikas mērķus.
Tas tā nav. Tas nenotiks.
Vai slāpeklis patiešām kaitē dabai?
68 % gaisa, ko elpojam, veido slāpeklis.
Ja lielāko daļu gaisa, ko mēs elpojam, veido slāpeklis, kā slāpeklis
var būt piesārņojums?
Tā nav kā toksiska ķimikālija, kas būtu jāiznīcina.
Slāpeklis ir pilnīgi dabisks savienojums dabā.
Bez slāpekļa mēs nevarētu pastāvēt.
Arī slāpeklis ir nepieciešams, lai augi varētu augt.
Šie ir trīs makroelementu veidi, kas ir svarīgi augu augšanai.
Slāpeklis, fosfors un kālijs.
Pirmajā vietā ir slāpeklis, jo
tas ir atbildīgs par to, ka augi ir zaļi, tāpēc zālājiem paredzētajos mēslošanas
līdzekļos parasti ir augsts N faktors.
Kāpēc Nīderlandes un ES valdības aicina novērst slāpekļa piesārņojumu? 130
Daudzās valstīs slāpekļa apsaimniekošana ir neatņemama vides politikas sastāvdaļa.
Kopš 1990. gada politiskās vienošanās
ir ievērojami samazinājušas slāpekļa oksīdu emisijas mūsu reģiona Eiropas daļā.
Lai noteiktu augšējo robežu slāpekļa piesārņojuma vietējiem karstajiem punktiem, būs jānosaka augšējā robeža.
Viņi pat pieprasīs samazināt likmi zem pašreizējā līmeņa.
Kāda ir problēma ar slāpekli?
Kādus bojājumus var izraisīt slāpeklis?
Bojājumi?
Govju mēsli ir bagāti ar slāpekli
un ļauj augiem augt.
Slāpeklis bagātina augsni.
Tā rezultātā augus, kuriem slāpekļa ir maz, izspiež augi, kas
slāpekļa dēļ aug ļoti ātri.
Padomājiet, piemēram, par orhideju, kas aizaug ar nātru slāpekli,
kas bagātina augsni.
Rezultātā augus, kuriem nav nepieciešams daudz slāpekļa, izspiež augi,
kuriem slāpekļa nepieciešams daudz.
Slāpeklis ir problēma tikai dažiem augiem.
Ir augi, kuriem tas nepatīk, un tie izzūd.
Citiem augiem tas patīk, un tie parādās.
Tātad būtībā jūs maināt dabu.
Tā kā daži augi šeit aug īpaši labi, tie aizēno jutīgākos
un retākos augus.
Cita starpā daba cieš no slāpekļa nokrišņu daudzuma.
Tā kā daži augi šeit aug īpaši labi, tie aizēno jutīgākos, retākos augus.
Kad kaut kas ir daba?
Ja tā var attīstīties lielā mērā patstāvīgi.
Tieši tā.
Nīderlandes valdība vēlas audzēt mazus augus...
Nīderlandes valdība vēlas audzēt mazus augus... uz lauksaimnieku rēķina.
Tā vietā, lai pagarinātu šīs debates, es
šodien vēlos pievērsties vienam jautājumam.
Tas ir skaidrs vēstījums, ka uz fosilo kurināmo balstīts izaugsmes
modelis ir vienkārši novecojis.
Prof. Ralfs Šelhammers: Mūs pārvalda nekompetenti cilvēki.
Taču mums ir jāsamierinās ar to, ka iepriekšējās paaudzes padarīja mūs tik bagātus, ka
mēs varējām atļauties būt muļķīgi.
Taču pamazām mēs vairs neesam tik bagāti, lai varētu atļauties būt tik stulbi.
Ja aplūkojam Nīderlandi, tad lielākais avots patiešām ir lopkopība.
Tā rada aptuveni 65 % no visām emisijām, kas ietekmē mūsu dabas aizsardzības teritorijas.
Pirms dažiem simtiem gadu mēs izcirtu visus kokus, un
palika tikai smilšu kāpas.
Holandē mēs esam blīvi apdzīvota valsts, un mums nav dabas.
Mums ir liels dārzs.
Politikā par slāpekli galvenā uzmanība pievērsta dabai 2000 apgabali
Eiropā mums ir īpašas aizsargājamās teritorijas,
ko saucam par Natura
2000.Tās ir izraudzītas atkarībā no konkrētām sugām vai biotopiem, kas tajās sastopami.
Natura 2000 ir lielākais aizsargājamo teritoriju tīkls pasaulē.
Natura 2000 aptver 18% ES sauszemes teritorijas.
Nīderlandē ir 162 Natura 2000 teritorijas. Darbības jomā
Saskaņā ar slāpekļa koncepciju visas aizsargājamās dabas teritorijas ir Natura 2000 teritorijas,
kurās dzīvo organismi, kam nepatīk pārāk daudz slāpekļa.
Tas attiecas uz 118 no 160 Natura 2000 teritorijām Holandē.
Jums ir jāatgriežas varbūt 25 gadus atpakaļ,
kad daži muļķīgi ierēdņi devās uz Eiropas Savienību un teica:
Nu, mums ir daba, bet mēs to saucam par smilšu kāpām.
Ja slāpekļa oksīdu nogulsnēsiet uz smilšu kāpām, tad rezultātā izveidosies mežs.
Es nedomāju, ka tas ir slikti.
Taču mēs solījām ES, ka tās paliks kāpas, tāpēc mēs to saglabāsim.
Mums bija daudz problēmu ar slāpekļa noteikumiem, jo mūsu
saimniecība atrodas tuvu Natura 2000 teritorijai, un tas mums patiešām sagādā problēmas.
Tā ir mana zeme, es esmu tās īpašnieks, bet tā ir arī dabas zeme, dabas zeme. 2000.
Valdība norāda, ka šajā jomā mums ir jāsamazina 95 % slāpekļa,
kas izplūst no staļļiem.
Valdība pārāk daudz uzmācas lauksaimniekiem.
Tas nav absolūti nepieciešams, lai glābtu dabu.
Tūkstošiem kulaku ģimeņu ir pārvietotas no savām mājām.
Viņu zeme, labība, darbarīki un mājlopi tiek izlaupīti.
Cik ilgi valdība ir regulējusi lauksaimnieku darbību?
Pēc kara viņi sāka attīstīt lauksaimniecību, viņi sāka
virzīt lauksaimniecību, lai tā ražotu vairāk.
Sākumā tas bija labi, jo viņi deva naudu, lai ražotu vairāk un labāk, bet tagad
viņi izmanto naudu, lai kontrolētu mūs.
Piemēram, es nevaru izvēlēties, ko vēlos audzēt.
Man ir jāaudzē savi augi saskaņā ar valdības plāniem.
Un viņiem nav ne jausmas, ko viņi dara.
Katru gadu 15. maijā Nīderlandes lauksaimniekiem ir jādeklarē,
cik daudz mājlopu viņiem
ir, cik daudz lauku, ko viņi audzē laukos, kad un kā novāc ražu.
Viņiem jānorāda, kāda veida govis viņiem ir,
cik govju viņi vēlas turēt tuvākajā nākotnē, cik teļu ir piedzimuši,
cik no tiem ir vīriešu dzimuma, cik sieviešu dzimuma.
Jā, tas ir tik traki. Tam nav gala. Viņi vēlas zināt visu.
Tāpēc suspensija ir jāpārbauda.
Tātad, jā, jums ir jāpārbauda suspensija.
Katru reizi?
Katru reizi, katru reizi.
Katru reizi mums ir jāpārbauda virca, lai noteiktu, cik
daudz tajā ir fosfātu un amonjaka.
Tas ir traki. Tātad jūs nevarat ievest kūtsmēslus kaimiņa saimniecībā?
Nē.
Bez laboratorijas testa?
Tas ir pareizi, tas ir pareizi.
Cik ilgi jūs to darāt?
Tas, iespējams, ir jau 20 gadi.
Tas ir tik sarežģīti. Man kā lauksaimniekam vairs nav iespējams par to ziņot.
Mums tas ir jānodod administrācijai, kas to darīs mūsu vietā.
Tas maksā no 5000 līdz 10 000 eiro gadā.
Mēs neko nesaņemam pretī.
Tam nav nekādas jēgas, tas nozīmē tikai lielākas izmaksas un mazākus ienākumus man kā lauksaimniekam.
Katra māja tiek pārmeklēta, meklējot melnās preces.
No laupītājiem nekas neizbēg.
Katrs grauds tiek savākts un aizvests.
Un tieši to viņi izmanto kā savas rīcības
skaidrojumu.
Bet mūsu slāpekļa ministrija - jā, mums Nīderlandē
patiešām ir slāpekļa ministrs.
Tas ir smieklīgi, bet mums tāds ir.
Jā, tagad mums ir slāpekļa ministrija.
Viņi smejas.
Šī ir pirmā reize vēsturē, kad mums ir bijusi sieviete slāpekļa ministre.
Bet viņai nav ne jausmas par slāpekli.
Viņa nav apmācīta slāpekļa jomā, viņa nav ķīmiķe.
Tā vienīgais uzdevums ir panākt slāpekļa samazinājumu par 50 %.
Kāpēc?
Viņa to nezina.
Es viņai jautāju parlamentā, un viņa neko nezina.
Tas pats par sevi ir smieklīgi, ja vien no tā nebūtu atkarīga cilvēku dzīvība.
No tā ir atkarīga lauksaimnieku dzīvība.
Rabobank
- lauksaimniecības banka Rabobank
loma ir patiešām dīvaina, jo Rabobank
bija lauksaimnieku banka. Tā atbalstīja un finansēja lauksaimniekus.
Šī banka ir atvainojusies par naudas aizdošanu lauksaimniekiem.
Tāpēc lauksaimniecības banka, kuru izveidoja lauksaimnieki, lai aizdotu naudu lauksaimniekiem,
atvainojās par naudas aizdošanu lauksaimniekiem.
Tas ir smieklīgi.
Taču daudzi lauksaimnieki tagad saņem vēstules no Rabobank,
kurās teikts: Atvainojiet, bet, ja valdība īstenos šos plānus, jūsu
zeme nebūs pilnīgi nekā vērta.
Tā ir biedējoša sadarbība starp valdību un bankām un citiem uzņēmumiem.
Kas aiz tā stāv?
Es esmu
Rypke Zeilmaker, zinātnisks žurnālists, kurš 10 vai 15 gadus ir pavadījis, pētot
šo valdības programmu lauksaimniecības zemes izpirkšanai dabas aizsardzības
vārdā, un tā es uzzināju, kādas intereses stāv aiz šīs shēmas.
Savulaik es biju īsts zaļais, dabas aizsardzības piekritējs,
bet kļuvu vairāk par zvejnieku un lauksaimnieku atbalstītāju, jo redzēju,
kādas intereses tagad slēpjas aiz tā sauktās dabas aizsardzības.
Esmu pētījis nevalstisko organizāciju lomu, īpaši šeit, Holandē.
Kas ir šīs NVO?
Ja ieskatās tuvāk, var redzēt: Kas ir jūsu lielākais finansiālais atbalstītājs? Valdība.
Tāpēc tās nav NVO nevalstisko organizāciju izpratnē, bet gan
valdības pagarinājums.
Nevalstiskās organizācijas lobē lauksaimnieku likvidēšanu,
un tad tās kļūst par zemes apsaimniekotājiem.
Es daru to pašu, ko dabas aizsardzības organizācijas Holandē.
Kāpēc manām govīm ir jādodas prom?
Kāpēc mans uzņēmums ir jāslēdz?
Tad šajā teritorijā atgriežas vēl dažas govis.
Ne no lauksaimnieka, bet no dabas organizācijas, un
viņiem ir jāēd zāle.
Kāda ir atšķirība?
Man šķiet ļoti dīvaini, ka lauksaimniekam nav atļauts to darīt, bet
dabas organizācija var darīt to pašu, ko es, un tad nav
nekādu slāpekļa problēmu.
Bet ko šīs NVO dara šo cilvēku labā?
Viņi pastāvīgi padara politisku jautājumu par kaut ko, kas ir tikai 1% interesēs.
Viņi izmanto NVO, pumpē no tām naudu, lai veicinātu
politiku, kas 99 % iedzīvotāju neinteresē.
Ir jāpārtrauc visas subsīdijas NVO.
Valdība ir izveidojusi 25 miljardu eiro fondu, lai pirktu lauksaimniecības zemi...
Valdība ir paziņojusi, ka tā plāno
pārveidot vēl 150 000 hektāru lauksaimniecības
zemes.
Viņi izmantos 25 miljardus eiro nodokļu maksātāju naudas, lai atkal izpirktu lauksaimniecības
zemi, izmantojot slāpekli.
Jā, mums ir slāpekļa fonds 25 miljardu eiro
vērtībā un dabas fonds 35 miljardu eiro vērtībā.
Kā to vajadzētu tērēt?
Tie tiks izmantoti, lai izpirktu lauksaimniekus, kuri vēlas pārtraukt
ražošanu, un tehniskajam atbalstam, lai nodrošinātu inovācijas
amonjaka emisiju samazināšanai.
Bet arī labāk kopt un apsaimniekot mūsu dabas teritorijas.
Un tagad mēs pēkšņi tērējam miljardus
un miljardus murgam.
Mums ir amonjaka problēma, jo ļoti
mazā teritorijā ir liels dzīvnieku skaits.
Ideja ir tāda, ka mūsu daba ir jāatjauno ar noteikumu,
Eiropas noteikumu palīdzību.
Patiesais iemesls ir ES
noteikumi, kas mums ir jāievēro.
Cits jautājums ir, vai mēs tos esam interpretējuši pareizi.
Tomēr ir noteikumi. (Eiropas izvarošana, skulptūra pie ES ēkas)
Ja mēs to neievērosim, ES mums uzliks sodanaudu un radīs lielas problēmas.
Tā kā mēs esam devuši šo svēto solījumu ES, tagad esam
nonākuši situācijā, kad mūsu lauksaimnieki ir spiesti krīt uz ceļiem.
Valdībai ir jādara tas, kas valdībai dažkārt ir
jādara, un tas ir sāpīgi.
Taču 25 miljardi eiro ir paredzēti arī mazām valstīm, piemēram, Nīderlandei, lai lauksaimniekiem
nodrošinātu labāku dzīvi un palīdzētu dabai.
Rūpnīcas strādnieki, kuru skaits ir 25 000, tiek pieņemti darbā kā izpildītāji.
Viņiem tiek iedota pistole un ātrais kurss par saimniecību piespiedu kolektivizāciju.
Staļina runasvīrs Lazars Kaganovičs mudināja šos tā sauktos 25 000 cilvēku
tiekties uz 100 % kolektivizāciju.
Viņiem bija likums, kas paredzēja, ka lauksaimniekiem jāsamazina
49% slāpekļa emisiju. Taču mūsu parlaments par to vēl pat nav pieņēmis lēmumu.
Tomēr viņi šo rādītāju ir palielinājuši pat līdz 75%.
Šis likums pat nav demokrātisks.
Pēdējās vēlēšanās neviens par to nebalsoja.
Jau vairākus gadus ir skaidrs, ka valdība vēlas samazināt slāpekļa
emisijas un galvenokārt vēlas, lai tajā piedalās lauksaimnieki, nevis rūpniecība.
Būvdarbu laikā rodas arī slāpeklis.
Tur redzēsiet divus skursteņus.
Šie divi skursteņi ir no ķieģeļu rūpnīcas.
Ķieģeļnīca mums ir vajadzīga, jo vēlamies uzbūvēt dažas mājas.
Ja jums ir jāsamazina slāpekļa daudzums, un jūs sakāt, ka mums ir ievērojami jāsamazina slāpekļa daudzums, jums ir
jāmeklē, kur jūs varat samazināt slāpekļa daudzumu.
Ja jūs būvējat jaunu māju, jums ir nepieciešami ķieģeļi. Lauksaimnieks
Šobrīd mums uzspiesto pasākumu
un likumu mērķis ir tāds, ka tajos
tiek izmantots stāsts par emisiju samazināšanu, bet patiesībā tie vēlas iegūt
mūsu augsni un zemi.
25 % zemes tiek izmantoti kā ganības liellopiem.
Daudzi cilvēki labprāt ēd liellopu gaļu,
taču tai ir arī vislielākā ietekme
uz vidi no gandrīz visiem pārtikas produktiem, ko mēs ēdam.
Nezinu, vai jūs kādreiz esat redzējuši govi tuvumā, bet tā ir milzīga.
Tātad, lai saražotu tik daudz lopbarības, ir nepieciešams daudz govju...
Lielākā daļa govju ēd zāli, nevis graudus...
un ir daudz zemes, lai saražotu visu šo lopbarību.
Vairāk nekā ceturtā daļa no visas augsnes tiek izmantota šo govju barošanai.
Neviens īsti nezina, kā no tā atbrīvoties.
... Kā apturēt govju pīpēšanu? Tieši tā!
Govju krēpas un klimata pārmaiņas
Govis atkrēpo un atkrēpo. Daudz.
Tas ietekmē klimata pārmaiņas.
Mums ir jāsasniedz 0 (%).
Ja tas būtu samazinājums par 50 procentiem, tad jūs varētu teikt:
labi, atstājiet govis mierā.
Mēs cenšamies nepieļaut turpmāku temperatūras paaugstināšanos.
Jums ir jānolaižas līdz nullei.
Pretējā gadījumā temperatūra turpinās paaugstināties.
Vai visa šī pret govīm vērstā propaganda ir vērsta uz valsts kontroli?
Bils Geitss slepeni pērk lauksaimniecības zemi Bils Geitss ir slepeni izpircis
visu lauksaimniecības zemi Amerikā un tagad
ir lielākais lauksaimniecības zemes īpašnieks ASV.
2020. gadā Bils Geitss kļuva par lielāko privāto lauksaimniecības zemes īpašnieku ASV.
Lauksaimnieki ir mūsu redzeslokā. Un kāpēc lauksaimnieki ir kļuvuši par mērķa grupu?
Jo viņiem ir zeme.
Jums ir jāceļ mājas. Jums ir jābūvē rūpnīcas.
Jums ir jābūvē automaģistrāles.
Lai to paveiktu, viņiem ir vajadzīga lauksaimnieku zeme.
Un viņi to vēlas pēc iespējas lētāk.
Mums ir nepieciešams miljons māju.
Lai atrisinātu šo problēmu, valstij ir nepieciešama zeme.
Un kas var būt vieglāk par mūsu lauksaimnieku izdzīšanu?
Vai runa tiešām ir par slāpekli?
Ja tā, vai ir kādi risinājumi?
Pārtikas gigants Cargill plāno pārdot pārnēsājamas
ierīces, kas paredzētas liellopu metāna emisiju samazināšanai.
Govis rada slāpekļa emisijas.
Bet kā mēs tos varam samazināt?
Cita starpā tas attiecas uz
amonjaka emisijām.
Daudzi uzņēmumi
strādā uz grīdas ar gaisa skruberiem utt.
Pastāv iespēja, ka govs urinēs spontāni, ja jūs
paberzēsiet nervu šajā vietā - tas ir dabisks nervu reflekss, kas liek govij nekavējoties
urinēt.
Mēs esam izstrādājuši unikālu produktu: Hanskamp govju tualete.
Mums ir problēma. Un mums tas ir jāatrisina.
Pastāv dažādi slāpekļa samazināšanas risinājumi.
Piemēram, ja mēs mainām barību govīm un cāļiem,
kā arī cūkām, bet tas ir nedaudz cits stāsts, tad mēs varam viegli
samazināt amonjaka daudzumu par 30, varbūt pat par 40
procentiem.
Tāpēc mums ir vajadzīga inovatīva lauksaimniecība.
Un es negribu uzreiz teikt, ka mēs to nevaram darīt, jo mēs to varam.
Daži lauksaimnieki
pat ir teikuši: labi,
ja problēma ir slāpeklis, ja problēma ir daba, tad es atbrīvojos no saviem lopiem.
Bet manu zemi jūs nesaņemsiet!
Un valsts teica: nē, nē, nē, nē, nē, nē. Tas nav galvenais. Mēs vēlamies jūsu valsti.
Lauksaimnieki viņiem traucē.
Un viņi vēlas no mums atbrīvoties. Taču mēs to nepieļausim.
Viņi patiešām cieš.
Viņiem patiešām ir sajūta, ka viņiem nav citas iespējas.
Manuprāt, seši lauksaimnieki šīs jaunās politikas dēļ ir pakārušies.
Es ceru, ka viņu akcijās un protestos piedalīsies vairāk Nīderlandes
civiliedzīvotāju, tostarp no pilsētām, lai viņiem nebūtu jādara tas vieniem.
Katru dienu laikrakstos var lasīt,
ka daži mediji - īpaši valdības mediji - cenšas apgalvot, ka mēs
zaudējam iedzīvotāju atbalstu.
Ja jūs aizbraucat uz Amsterdamas centru
un redzat cilvēkus, kas lasa tikai valdības propagandu,
viņiem nav nekāda sakara ar lauksaimniekiem,
jo viņi pērk pārtiku veikalā, un viss.
Viņiem nav nekādu saišu ar saimniecībām.
Taču, ja pajautātu pārējiem holandiešiem, kas dzīvo lauku apvidos, viņi
ļoti atbalsta lauksaimniekus.
Pēc tā, ka visi karogi ir apgriezti otrādi, var spriest, ka tas ir ārkārtas izsaukums.
Mēs apgriežam Nīderlandes karogu otrādi.
Ja braucat pa Nīderlandi, to var redzēt visur.
Viņi vēlējās parādīt savu izmisumu.
Tas ir vajadzību simbols.
Un viņi tos piekarināja pie apgaismes stabiem.
Tās ir novietotas pie durvīm.
Manuprāt, runa ir par to, lai cilvēki viens otram parādītu, ka viņiem ir jāturas kopā, lai cīnītos pret šo tirāniju.
Intervētājs: Kāda ir apgrieztā karoga nozīme?
Tas ir karogs, kas norāda, ka mēs atrodamies ārkārtas situācijā 416
Tas nāk no kuģu un laivu sektora.
Viņa nāk no jūrniecības nozares. Tas ir vairāk par to.
Ak, tas ir tas, kas jādara kuģiem, kas nonākuši nelaimē?
Jā, tas ir tradicionālais veids, kā paziņot par ārkārtas situāciju.
Vai jūs domājat, ka tas ir ārkārtas gadījums?
Jā, šī noteikti ir ārkārtas situācija.
Bet es pieņemu, ka jums par to ir atšķirīgi viedokļi?
Mums ir atšķirīgi viedokļi.
Viņi izmanto ieganstu, lai virzītu savu darba
kārtību un ideoloģiskās idejas.
Aizbildinoties ar demokrātiju un liberālismu, viņi
atņem mūsu tiesības.
Un lielākā daļa cilvēku ar to ir mierā, jo viņi jūtas atbildīgi,
jo rūpes par klimatu ir progresīvas.
Tāpēc viņi ir gatavi upurēt savu labklājību.
W
Pat izglītotiem cilvēkiem bieži vien nepietiek
veselā saprāta, lai izvērtētu,
vai tas, ko saka šī vai cita valdības amatpersona vai ministrs, ir taisnība.
Ļoti bieži tā nav taisnība...
Mūsu klimata ministrs kādā televīzijas raidījumā
teica: "Slāpeklis ir kā toksiska sega, kas pārklāj dabu
un neļauj augiem augt.
Tas nav zinātnisks slāpekļa skaidrojums.
Tas viss ir izdomāts, lai radītu baiļu atmosfēru.
Un, kad cilvēki ir nobijušies, jūs varat darīt ar viņiem, ko vien vēlaties.
Daudziem cilvēkiem, es teiktu, masām, patīk, ka viņiem pasaka, ko darīt,
lai viņi justos droši.
Mēs par to samaksājām ļoti, ļoti augstu cenu, jo atteicāmies
no visām savām brīvībām, lai justos droši.
Acīmredzot šī drošība ir arī ļoti viltota, jo
jūs nevarat būt drošībā, ja neesat brīvs.
Runa nav par planētas glābšanu, bet gan par valdības kontroli,
jo tieši tas notiek patiesībā.
Mūsu pamatvērtības ir balstītas uz to, ka cilvēks
pats nosaka savu dzīvi un ir atbildīgs
par saviem bērniem, sievu un māju.
Tu pats nosaka savu dzīvi, vai tu dzīvo vai mirsti.
Un pāreja, ko mēs veicam, ir pāreja no indivīda brīvības
uz kolektīvistisku vai marksistisku,
vai komunistisku, vai sociālistisku struktūru.
Mēs guļam
un atrodamies šajā pārejas posmā;
Mēs esam šajā klusajā revolūcijā, un man tas šķiet ļoti biedējoši.
NOS:
Nīderlande Slāpekļa plānā noteikts, ka 2030. gadā Nīderlandē ir jābūt daudz mazāk slāpekļa.
Pārāk liels slāpekļa daudzums dabai nav labvēlīgs.
Prasība ir tāda, ka slāpekļa emisijas ir jāsamazina, turklāt ievērojami.
Iespējams, dažiem lauksaimniekiem
nāksies atteikties no savām saimniecībām, bet daudz vairāk lauksaimnieku vienkārši pārstrukturēs savu darbību,
lai to padarītu dabai draudzīgāku.
Daudzi lauksaimnieki, bet arī vienkārši Nīderlandes iedzīvotāji apzinās,
ka slāpekļa krīze vai klimata krīze kopumā ir balstīta uz krāpnieciskiem modeļiem.
Slāpekļa politika ir balstīta uz datormodelēšanu.
Slāpeklis sastopams dažādos savienojumos, un viens no tiem ir amonjaks.
Lauksaimniecībā un no dzīvnieku mēsliem izdalās daudz amonjaka,
kas izkliedējas gaisā un pēc tam nonāk atpakaļ dabā.
Daba cita starpā cieš no slāpekļa izdalīšanās.
Ciešanas?
Modeļos pieņemts, ka slāpeklis
migrē no vienas saimniecības uz citu.
Cilvēki, kas patiešām kaut ko zina par to, šīs jomas profesori, ir teikuši, ka mums šis modelis ir jānoraida.
Modelim pēc iespējas ātrāk jāpazūd no ainas.
Šis ir mans birojs.
Es daudz strādāju Ziemeļjūrā.
Es strādāju Antarktīdā.
Un šeit jūs varat redzēt mani kopā ar karali un karalieni, kas
tolaik vēl bija princis un princese.
Un šeit jūs redzat mani kopā ar bijušo karalieni,
saņemot goda medaļu par mākslu un zinātni.
Kāda ir jūsu specialitāte?
Es esmu jūras ekologs.
Esmu jūras ekologs, tāpēc pētīju sistēmu kopumā.
Un mana galvenā tēma ir cilvēki un jūra.
Kad aizgāju pensijā, es kļuvu par Nīderlandes politiskās partijas biedru.
Un tieši tad es sāku nodarboties ar slāpekli.
Un es teicu, ka dati nav pareizi un ka mums kaut kas jādara.
Es arī uzskatu, ka slāpekļa kaitējums dabai ir pārvērtēts.
Problēma pastāv, taču tā nav tik liela, kā viņi visu laiku apgalvo.
Šo cilvēku ideja ir šāda: problēma ir visur, tāpēc mums tā ir jāatrisina visur.
Pastāv reliģisks uzskats, ka, izlaižot šos slāpekļa savienojumus
kādā noteiktā vietā, tie izplatīsies
visā valstī.
Taču tā nav taisnība.
Tas sniedz jums citu perspektīvu.
Un tad ir modelis.
Tātad jūs esat izveidojis modeli, kas ir diezgan nestabils.
Viņi saka, ka slāpekļa modelis nav piemērots, lai aprēķinātu
lietas, ko vēlaties aprēķināt.
To var izmantot, lai analizētu, kur varētu būt problēmas, un kā
zinātnisku instrumentu, lai labāk izprastu procesus.
Taču tas absolūti nespēj aprēķināt datus, uz kuriem jūs pamatojat
savus mērījumus lauksaimniekiem.
Tā ir muļķība.
Izņemot mani, vēl daži cilvēki ir rakstījuši, ka šis modelis nav piemērots
viņu veiktajiem aprēķiniem.
Un ka paši dati liecina, ka dažās vietās izplatība ir 95%.
Un tad jūs izmantojat šos datus, lai pateiktu lauksaimniekam, ka viņam ir jāpazūd.
Un tas, manuprāt, nav pareizais veids, kā to darīt.
Vides modeļi ir ļoti kļūdaini.
Ja modeļa rezultāts atbilst tam, ko es redzu uz lauka, tad tā ir
sagadīšanās, jo nākamgad tas būs pavisam citādāks.
Tad kāpēc mēs vispār izmantojam šo modeli?
Jo tas sniedz mums zināšanas par dažādiem veidiem, kā sistēma var attīstīties.
Tas būtībā var parādīt, kā darbojas procesi.
Šie modeļi ir diezgan piemēroti teoriju pārbaudei.
Ja jūs ievietojat atkritumus, jūs saņemat atkritumus ārā.
To mēs esam teikuši.
Jau tagad ir lieli jautājuma zīmes.
Un galvenā problēma ir tā, ka valdība tic modeļa datiem un izmanto
tos savā politikā, tostarp lauksaimnieku
likvidēšanā.
Pašlaik mēs apspriežam atvadas
no mūsu lauksaimniekiem.
Manuprāt, šis ir ļoti, ļoti skumjš un satraucošs laiks.
Tie ir smagi strādājoši cilvēki.
Jūs maksājat nodokļus.
Viņi ir strādājuši savu zemi dažkārt 10,
15 paaudzēs. Un tagad šķiet, ka viss ir mainījies:
Lauksaimnieki ir slikti. Tie rada atkritumus.
Viņi iznīcina mūsu dabu.
Viņi slikti izturas pret saviem dzīvniekiem.
Un pēkšņi viņiem ir jāpazūd.
Pirms divdesmit gadiem mēs nekad nebūtu iedomājušies, ka tas varētu notikt.
Mēs bijām lepni par saviem lauksaimniekiem.
Holandiešu lauksaimnieki bija labākie pasaulē, un viņi joprojām ir.
Manuprāt, ir ļoti svarīgi, lai žurnālisti, piemēram, aplūkotu visas stāsta puses.
Ne visi holandiešu žurnālisti stāsta pareizo stāstu vai visu stāstu.
Viņi izvēlas ķiršu ķiršus.
Un, tā kā viņi izvēlas tikai vienu
stāsta daļu, cilvēki Nīderlandē
gūst maldīgu priekšstatu par notiekošo.
Tas ir pilnīgi neprātīgi, ka mēs patiešām vēlamies upurēt mūsu holandiešu lauksaimnieku zināšanas.
Tie ir vieni no labākajiem pasaulē.
Ja valdība atpirks lauksaimniekus no viņu
laukiem, no viņu dzīvesvietas, viņi nekad neatgriezīsies.
Tāpēc viņi pieļauj lielu kļūdu.
Un es domāju, ka pēc aptuveni 10 gadiem politiķi
teiks: Kas notika 2022. gadā? Kāpēc visi lauksaimnieki ir pazuduši?
Un daba nav mainījusies.
Mēs to atceļam.
Ja mūsu slavenās un kvalitatīvās govis būs redzamas tikai attēlos,
mēs salauzīsim mūsu valsts mugurkaulu.
Un kādā brīdī visi cietīs badu un bankrotēs.
Mēs arī vēlamies mainīt ekonomiku, lai lauksaimnieki
varētu gūt labākus ienākumus ar mazāku dzīvnieku skaitu.
Gaļa ir pārāk lēta.
Politiķi paaugstinātu cenas gaļai un pienam?
Iespējams.
Līdz 2050. gadam būs jābaro 10 miljardi cilvēku.
Vai lauksaimniecība un kukaiņu patēriņš palīdzēs atrisināt vienu
no 21. gadsimta lielākajām problēmām?
Es esmu šeit, lai atklātu savu apslēpto talantu:
Es ēdu mikroorganismus, kukurūzas tārpus.
Viņi joprojām ir dzīvi.
Lūk, tas ir.
Daži miltu tārpi.
Es jums saku, es uzvarētu Survivor.
Runa nav par dabas aizsardzību.
Tikai tiem, kas šajā procesā būs ieguvuši visvairāk naudas,
būs vara.
Runa ir par resursu kontroli dažu cilvēku rokās.
Aplūkojiet NVO spēku. Ko viņi patiesībā atbalsta?
Kas tajās iepludina naudu?
To vienmēr dara valdība un miljardieri.
Politiķis: NVO vēlmju saraksts, šķiet,
bija slāpekļa plāna pamatā.
Ministre šodien rakstīja, ka viņa ir
apsekojusi, lai atrastu labākās iespējamās vietas Natura 2000 teritorijām.
WhatsApp ziņojumā tika atklāts, ka ministrs ir saņēmis
konfidenciālu pieprasījumu no NVO LNV.
Tātad tādas ir
attiecības starp valdību un NVO.
Zināmā mērā jūs varat nopirkt sabiedrisko domu, nopirkt šīs NVO. Tas patiešām notiek ne tikai Holandē, bet arī ASV.
Bloomberg: ES apstiprina Nīderlandes plānu
izpirkt lauksaimniekus, lai samazinātu emisijas.
Tagad mēs redzam, ka Brisele ir apstiprinājusi Nīderlandes valdības plānus izpirkt lopkopības
saimniecības, lai samazinātu slāpekļa emisijas.
Bet ieklausieties: Daļa no vienošanās paredz, ka lauksaimniekiem
vairs nebūs atļauts nodarboties ar
lauksaimniecību visā ES. Sietske Bergsma:
Tas sākas ar runāšanu, organizēšanos un, iespējams, pat ar cilvēku uzrunāšanu citās valstīs.
Tā nav Nīderlandes problēma, tā ir globāla problēma.
Tagad Kanāda acīmredzot iet pa to pašu ceļu.
Kanādas valdība Džastina Trudo vadībā tagad
atkal vēlas noteikt krasus ierobežojumus lauksaimniekiem klimata pārmaiņu dēļ, atkal
aizbildinoties ar slāpekli, lai ierobežotu pārtikas ražošanu.
Man tas šķiet
pilnīgs neprāts.
RTC preses pārstāvis: Uz spēles ir likts ne mazāk kā Īrijas lauksaimniecības nākotne. Solis ceļā uz emisiju samazināšanu par 51 %.
Daudzi politiķi runā par oglekļa (emisiju) mērķiem un
par to, ka nebūs piespiedu kaušanas,
bet mēs to neredzam.
Mēs redzam, ka dzīvnieki tiek nokauti caur aizmugurējām durvīm, piemēram, ar nitrātu regulas palīdzību.
Es nezinu, kā mēs politizējāmies, kad runa
ir par divām vissvarīgākajām lietām, kas nepieciešamas labklājībai.
Jums ir nepieciešams ēdiens un enerģija.
Neviens to neapstrīd, un tomēr šie jautājumi kļūst par ļoti partizāniskiem.
Mūs ir pārņēmusi kopīga psihoze, kas izpaužas
galvenokārt tajā, ka mēs vēlamies vērsties pret visu, kas padara
iespējamu civilizētu dzīvi.
Lauksaimniecība rada aptuveni 33 % no
visām emisijām pasaulē.
Mēs nevaram sasniegt neto nulles vērtību.
Mēs to nevarēsim sasniegt, ja lauksaimniecība nebūs risinājuma centrā.
Šovakar ir izteikts steidzams brīdinājums par siltumnīcefekta gāzi - slāpekļa oksīdu.
Tā sasilšanas ietekme atmosfērā ir simtreiz spēcīgāka nekā oglekļa dioksīdam.
To iegūst no slāpekļa, kas ir lauksaimniecības mēslošanas līdzekļos,
kurus izmanto visā pasaulē, lai palielinātu kultūraugu ražu.
ANO eksperti ir secinājuši, ka pasaulē slāpekļa emisijas jāsamazina uz pusi, lai izvairītos
no katastrofālām sekām.
Tas viss ir saistīts ar bailēm.
Tā ir cilvēku biedēšana par nākotni, lai viņi piekristu politikai, kurai viņi nekad
nepiekristu, ja būtu skaidrā prātā.
Rietumu pasaulē mēs aizvien vairāk cīnāmies
ar visu, kas padara mūsdienu dzīvi iespējamu.
Tie ir lauksaimnieki Nīderlandē. Tās ir govis Īrijā.
Tā ir kalnrūpniecība Lielbritānijā. Tā ir kodolenerģija Vācijā.
Šī ir daļa no plašāka konteksta.
Mēs, tā sakot, esam klimata kustības, zaļās kustības aizsegā.
Uzbrukumi ir vērsti gandrīz visam, kas padara mūsdienu dzīvi iespējamu.
Taču tā vietā, lai cīnītos vienoti, mēs esam
sašķēlušies sīkākās karojošās grupās, kas nekad nesanāk
kopā, lai risinātu plašāku ideoloģisku
jautājumu, kam, manuprāt, būtu liela rezonanse Rietumos,
ja mēs varētu atrast veidu, kā to formulēt
tieši šādā veidā.
Mēs aizsargāsim mūsu lauksaimniekus visos iespējamos veidos un līmeņos. Eiropas līmenī, pasaules līmenī.
Es aizsargāšu lauksaimniecību.
Es aizsargāšu mūsu brīvo dzīvi, jo vēlos saviem bērniem dot tādu pašu
brīvu dzīvi, kāda bija man.
Un, ja mēs pieļausim, ka tas notiek ar mūsu holandiešu lauksaimniekiem,
nākamais notiks ar civiliedzīvotājiem.
Viņi atņems viņu mājas.
Viņi izlems, kur jūs varat dzīvot, kā jūs varat dzīvot
un kā jums jādzīvo.
Un tas ir ļoti bīstami. Un es nevēlos tādu valsti, un es nevēlos tādu pasauli.
Tāpēc es cīnos par
šo lietu. Tas ir tikai sākums:
Sociālā
kontrole - vides vārdā.
Pārējiem lauksaimniekiem viss ir labāk nekā tas, ko viņi ir piedzīvojuši.
Daudzi cilvēki brīvprātīgi iesaistās kolektīvos un nodod savus
mājlopus, aprīkojumu, mājas un zemi valstij.
Pats Staļins izstrādāja plānu, kā subsidēt kolektīvu dibināšanas izmaksas
ar jauno biedru pasaules labumiem.
Režisors: James Patrick
Producents: Kelly Gallagher Redaktori: James Patrick,
Matt Low, Paul Demonte
Skaņa: Ingmar Beyer
Nitrogen 2000 - Nīderlandes lauksaimnieku kauja Plaša mēroga dokumentālā filma