Zatímco válka na Ukrajině pokračuje s náhlou zuřivostí, konflikt mezi
Izraelem a Palestinci se v říjnu 2023 vyhrotil a rychle přerostl v
další válku.
Válka na Ukrajině si vyžádala statisíce obětí na obou stranách, miliony lidí musely opustit
své domovy a zpustošila rozsáhlá území Ukrajiny.
Počet obětí války v Gaze také stoupá.
Statisíce Palestinců byly nuceny uprchnout a stále větší oblasti pásma
Gazy jsou devastovány.
Katastrofální je také finanční a hospodářský dopad válek.
Jen náklady na obnovu Ukrajiny odhaduje Evropská investiční banka
na 1,1 bilionu dolarů.
Celosvětově způsobila válka na Ukrajině jen v roce 2022 hospodářské škody
ve výši 1 650 miliard USD.
Světový obchod se zhroutil, ceny energií a potravin prudce vzrostly a zároveň
válčící strany a jejich stoupenci doslova propálili naléhavě potřebné
finanční prostředky na válku.
K 31. červenci 2023 se jednalo o následující částky:
EU 84,8 miliardy EUR, USA 69,5 miliardy EUR, Německo 20,9 miliardy EUR a Spojené království
13,8 miliardy EUR.
V souvislosti s válkou v Gaze se Izrael a USA dohodly na vojenské pomoci v celkové výši téměř
34 miliard eur.
Vzhledem k těmto souvislostem by války měly být skutečně okamžitě zastaveny.
Jak však v následujícím pořadu vysvětluje finanční a ekonomický expert
Ernst Wolff, není zájem na ukončení válek, což také
vysvětluje nekonečnost války na Ukrajině.
Wolffovy komentáře jsou v souladu s vyjádřením amerického investigativního novináře Davida
Sorensena v jeho dokumentárním filmu Izrael - Odhalení tajemství. [www.kla.tv/Israel/27342].
Sorensen poskytuje přesvědčivé důkazy o tom, že válka v Gaze byla záměrně zinscenována.
To znamená, že i tato válka je zcela zjevně chtěná.
Nyní si poslechněte Ernsta Wolffa o důvodech těchto válek.
Dobrý den, tady Ernst Wolff.
Friedrich Schiller kdysi řekl, že nejlepším obchodníkem je válka.
Proměňuje železo ve zlato.
To platí i pro naši dobu.
Po Ukrajině právě zažíváme další válku v Izraeli a dále na Blízkém
východě.
Obě války provázejí politické a mediální kampaně, které se téměř výhradně zaměřují
na obviňování nepřítele z války a na očerňování a umlčování kritiků
vlastní politiky.
Existuje důvod, proč jsou tyto kampaně vedeny s obrovskými finančními náklady a
podporovány mnoha mezinárodními organizacemi, včetně nadací a nevládních organizací:
Odvádějí pozornost veřejnosti od veledůležité otázky,
kdo je vlastně vítězem těchto válek a kdo jsou kromě postižených
a obětí poražení?
Co taková válka znamená z ekonomického hlediska?
Podívejme se na to, co znamená přechod z mírové ekonomiky na ekonomiku
válečnou:
Prvním důsledkem je, že se musí vyrábět více zbraní.
Příkaz k tomu vydává vláda, která také musí celou věc financovat.
Činí tak za peníze daňových poplatníků, které předtím vydělali obyvatelé.
Jde tedy v podstatě o přerozdělování.
Peníze daňových poplatníků plynou do kapes obranného průmyslu v důsledku
rozhodnutí vlády.
Nyní může být vznesena námitka, že většina vlád je silně zadlužena
a nemá finanční prostředky na podporu obranného průmyslu.
I pro tento případ mají řešení:
Vlády získávají peníze pro sebe.
Za tímto účelem vydávají státní dluhopisy, které nakupují od centrální banky
a předávají je komerčním bankám.
Tím však podporují tvorbu peněz, protože
tento proces neznamená nic jiného, než že nové peníze musí vzniknout
z ničeho.
Tyto nové peníze však zvyšují celkovou peněžní zásobu, a tím podporují inflaci.
To zase vyvlastňuje běžného občana, který v tomto případě neplatí
daněmi, ale ztrátou kupní síly.
V každém případě jsou poraženými války obyčejní občané, s nimiž nebylo
rozhodnutí o válce konzultováno.
Jinými slovy, jedná se o nucené přerozdělování bohatství od
velké většiny k malé menšině.
Podívejme se na tuto menšinu blíže.
To se samozřejmě týká především výrobců zbraní, tedy obranného průmyslu.
V případě Ukrajiny a Izraele to znamená především americký zbrojní průmysl, který je hlavním
dodavatelem v obou zemích.
Jejich velké společnosti, jako jsou Lockheed Martin, Raytheon, Boeing a Northrop, však nejsou
jedinými vítězi.
Válka znamená, že zbraní je zapotřebí obrovské množství a že je třeba je neustále
doplňovat a vyrábět.
To samozřejmě podporuje konkurenci mezi obrannými společnostmi, které
ve velkém měřítku rozšiřují své kapacity.
To však vyžaduje investice a peníze na ně nedostávají darem,
ale formou půjček od bank.
Stejně tak jsou to banky, jejichž podnikání je válkou podpořeno.
To ale v dnešní době není vše, protože
žijeme v době čtvrté průmyslové revoluce, kdy je zbrojní průmysl technologicky
závislý na průmyslu informačních technologií.
Jen připomínám:
Předtím, než byl internet uvolněn pro soukromé použití, byl také čistě vojenským zařízením.
Jinými slovy, vedle obranného průmyslu a bank patří k velkým vítězům
války také IT giganti.
Nyní to začíná být zajímavé,
protože vyvstává důležitá otázka:
Kdo stojí za americkými obrannými společnostmi, bankami na Wall Street a IT giganty
v Silicon Valley?
Začněme obrannými společnostmi:
Hlavními akcionáři společností Lockheed Martin, Raytheon a Northrop jsou správci aktiv
Vanguard, State Street a BlackRock.
Vanguard je také největším institucionálním akcionářem společnosti Boeing.
Totéž dnes platí pro banky na Wall Street.
Podívejme se jen na pět největších, ať už jde
o JP Morgan Chase, Bank of America, City Group, Wells Fargo nebo U.S. Bancorp:
Mezi hlavní akcionáře všech patří společnosti Vanguard, BlackRock a State Street.
A nakonec se podívejme na největší IT společnosti v Silicon Valley.
Obvyklé správce aktiv najdeme také ve společnostech Apple, Microsoft, Amazon a Alphabet.
Když si pak uvědomíte, že Vanguard je hlavním akcionářem společnosti
BlackRock a že obě tyto společnosti jsou
hlavními akcionáři společnosti State Street, uvědomíte si, kdo dnes vládne našemu světu.
Vlády rozhodně ne!
Nyní vyvstává otázka: Kdo stojí za společnostmi State Street, Vanguard a BlackRock?
Podle Ernsta Wolffa jsou to správci aktiv.
Nespravují však jen tak ledajaký majetek;
podle Wolffa spravují majetek superbohatých, včetně Rothschildů, Rockefellerů,
Warburgů, Goldman Sachs, Billa Gatese, Warrena Buffeta a Elona Muska.
Rothschildové například převedli do společnosti BlackRock přibližně 2,8 bilionu
dolarů, čímž z ní rázem udělali největšího správce aktiv na světě.
Z těchto válek tedy opět těží jen malá skupina superbohatých lidí.
Když si uvědomíme, že s těmito kruhy jsou úzce spojeni i přední
představitelé západních vlád, jako jsou Joe Biden, Emmanuel Macron, Riši Sunak
a ukrajinský premiér Volodymyr Zelenskyj, je zřejmé, že tato skupina ve své
nadměrné honbě za mocí a bohatstvím systematicky uvrhuje lidi do války,
bídy a chudoby.
Proto je nezbytné prosadit celosvětový zákaz krizových zisků.
Pokud již nebude možné generovat zisky z jakýchkoli katastrof, ale takto získané zisky budou muset být použity například na rekonstrukci nebo minimalizaci škod, tato ďábelská hra rázem skončí.