În timp ce războiul din Ucraina continuă cu o ferocitate bruscă, conflictul dintre Israel
și palestinieni a escaladat în octombrie 2023 și s-a transformat rapid într-un
alt război.
Războiul din Ucraina a făcut sute de mii de victime de ambele părți, a forțat milioane de oameni să își părăsească
locuințele și a devastat zone mari din Ucraina.
Numărul victimelor din războiul din Gaza este, de asemenea, în creștere.
Sute de mii de palestinieni au fost forțați să fugă, iar zone din ce în ce mai mari
din Fâșia Gaza sunt devastate.
Impactul financiar și economic al războaielor este, de asemenea, catastrofal.
Numai costul reconstrucției Ucrainei este estimat de Banca Europeană de Investiții
la 1,1 trilioane de dolari.
La nivel mondial, războiul din Ucraina a provocat pagube economice de 1 650 de miliarde
de dolari numai în 2022.
Comerțul mondial s-a prăbușit, iar prețurile la energie și alimente au explodat, în timp ce,
în același timp, partidele beligerante și susținătorii lor au consumat la propriu fondurile
de care aveau nevoie urgent în război.
La 31 iulie 2023, acestea erau următoarele sume:
UE 84,8 miliarde de euro, SUA 69,5 miliarde de euro, Germania 20,9 miliarde de euro și Regatul
Unit 13,8 miliarde de euro.
În războiul din Gaza, Israelul și SUA au convenit acum asupra unui ajutor militar în valoare totală de aproape
34 de miliarde de euro.
Având în vedere acest context, războaiele ar trebui, de fapt, să fie oprite imediat.
Cu toate acestea, după cum explică expertul financiar și economic Ernst Wolff în următoarea
emisiune, nu există niciun interes pentru a pune capăt războaielor,
ceea ce explică și nesfârșitul războiului din Ucraina.
Comentariile lui Wolff sunt în concordanță cu cele ale jurnalistului american de investigație David
Sorensen în filmul său documentar Israel - Dezvăluirea unui mister. [www.kla.tv/Israel/27342].
Sorensen oferă dovezi concludente că războiul din Gaza a fost înscenat în mod deliberat.
Aceasta înseamnă că acest război este, de asemenea, în mod evident, dorit.
Acum ascultați-l pe Ernst Wolff despre motivele acestor războaie.
Bună ziua, sunt Ernst Wolff.
Friedrich Schiller a spus odată că cel mai bun comerciant este războiul.
El transformă fierul în aur.
Acest lucru este valabil și în zilele noastre.
După Ucraina, ne confruntăm în prezent cu următorul război în Israel și, mai departe, în
Orientul Mijlociu.
Ambele războaie sunt însoțite de campanii politice și mediatice care sunt aproape exclusiv preocupate de
învinovățirea inamicului pentru război și de defăimarea și reducerea la tăcere a celor
care critică propriile politici.
Există un motiv pentru care aceste campanii se desfășoară cu cheltuieli financiare enorme
și sunt susținute de numeroase organizații internaționale, inclusiv fundații și ONG-uri:
Acestea distrag atenția publicului de la întrebarea extrem de importantă:
cine sunt de fapt câștigătorii în aceste războaie și, în afară de cei afectați și de
victime, cine sunt învinșii?
Ce înseamnă un astfel de război din punct de vedere economic?
Să aruncăm o privire fundamentală asupra a ceea ce înseamnă trecerea de la o economie de pace
la o economie de război:
Prima consecință este că trebuie să se producă mai multe armamente.
Ordinul pentru acest lucru este emis de guvern, care trebuie să finanțeze totul.
Face acest lucru cu banii contribuabililor, care au fost câștigați anterior de către populație.
Așadar, este vorba, în esență, de o chestiune de redistribuire.
Banii contribuabililor intră în buzunarele industriei de apărare ca urmare a unei decizii
guvernamentale.
Acum se poate obiecta că majoritatea guvernelor sunt puternic îndatorate și
nu dispun de resurse fiscale pentru a stimula industria de apărare.
Ei au și o soluție pentru acest lucru:
Guvernele obțin banii pentru ele însele.
În acest scop, acestea emit obligațiuni de stat, pe care le cumpără de la banca centrală
și le transmit băncilor comerciale.
În acest fel, însă, ei promovează crearea
de bani, deoarece acest proces nu înseamnă nimic altceva decât că trebuie să se creeze
bani noi din nimic.
Cu toate acestea, acești bani noi cresc masa monetară totală și, prin urmare, determină inflația.
Aceasta, la rândul său, expropriază cetățeanul de rând, care, în acest caz, nu plătește cu impozitele
sale, ci cu pierderea puterii sale de cumpărare.
În orice caz, cei care pierd războiul sunt cetățenii obișnuiți care nu au fost consultați
în decizia de a intra în război.
Cu alte cuvinte, aceasta este o redistribuire forțată a bogăției de la
marea majoritate la o mică minoritate.
Să ne uităm mai atent la această minoritate.
Desigur, aceasta include în primul rând producătorii de arme, adică industria de apărare.
În cazul Ucrainei și al Israelului, acest lucru înseamnă în primul rând industria americană de armament, care este
principalul furnizor în ambele țări.
Cu toate acestea, marile lor corporații, cum ar fi Lockheed Martin, Raytheon, Boeing și Northrop, nu sunt
singurii câștigători.
Războiul înseamnă că armele sunt necesare în cantități uriașe și că acestea trebuie să fie în mod
constant realimentate și produse.
Acest lucru alimentează, bineînțeles, concurența între companiile din domeniul apărării,
care își extind capacitățile pe scară largă.
Cu toate acestea, este nevoie de investiții și nu primesc banii pentru acest lucru ca un cadou,
ci sub formă de împrumuturi de la bănci.
La fel și băncile, ale căror afaceri sunt stimulate de un război.
Dar asta nu este tot în aceste zile, deoarece
trăim în era celei de-a patra revoluții industriale, în care industria de armament este
dependentă din punct de vedere tehnologic de industria IT.
Vă reamintesc doar:
Înainte de a fi lansat pentru uz privat, internetul a fost, de asemenea, o facilitate pur militară.
Cu alte cuvinte, alături de industria de apărare și de bănci, giganții IT se numără și ei printre
marii câștigători ai războiului.
Acum devine interesant, pentru
că acum se pune întrebarea foarte importantă:
Cine se află în spatele companiilor de apărare din SUA, al băncilor de pe Wall Street și al giganților
IT din Silicon Valley?
Să începem cu companiile din domeniul apărării:
Principalii acționari ai Lockheed Martin, Raytheon și Northrop sunt administratorii de active
Vanguard, State Street și BlackRock.
Vanguard este, de asemenea, cel mai mare acționar instituțional al Boeing.
Același lucru este valabil și pentru băncile de pe Wall Street în prezent.
Să ne uităm la cele mai mari cinci, fie că este vorba
de JP Morgan Chase, Bank of America, City Group, Wells Fargo sau U.S. Bancorp:
Vanguard, BlackRock și State Street se numără printre principalii acționari ai tuturor acestora.
În cele din urmă, să aruncăm o privire la cele mai mari companii IT din Silicon Valley.
De asemenea, găsim administratorii de active obișnuiți la Apple, Microsoft, Amazon și Alphabet.
Când vă gândiți că Vanguard este un acționar majoritar
al BlackRock și că ambele sunt acționari
majori ai State Street, vă dați seama cine conduce lumea noastră astăzi.
Guvernele cu siguranță nu sunt!
Acum se pune întrebarea: Cine se află în spatele State Street, Vanguard și BlackRock?
Potrivit lui Ernst Wolff, aceștia sunt administratori de active.
Cu toate acestea, ei nu gestionează orice fel
de active; potrivit lui Wolff, ei gestionează activele super-bogaților, inclusiv ale Rothschild,
Rockefeller, Warburg, Goldman Sachs, Bill Gates, Warren Buffet și Elon Musk.
Rothschild, de exemplu, a transferat aproximativ 2,8 trilioane de dolari către BlackRock,
devenind astfel cel mai mare administrator de active din lume dintr-o singură lovitură.
Așadar, încă o dată, grupul mic de oameni super-bogați este singurul beneficiar al acestor războaie.
Dacă luăm în considerare și faptul că șefi de guvern occidentali de frunte,
precum Joe Biden, Emmanuel Macron, Rishi Sunak și premierul ucrainean Volodymyr Zelensky,
sunt strâns legați de aceste cercuri, devine evident că acest grup aruncă sistematic
oamenii în război, mizerie și sărăcie în goana sa excesivă după putere și
bogăție.
Prin urmare, este esențial să se aplice o interdicție globală privind profiturile de criză.
Dacă nu se mai pot obține profituri din dezastre de orice fel, dar profiturile obținute în acest fel trebuie să fie folosite pentru reconstrucție sau pentru minimizarea pagubelor, de exemplu, acest joc malefic se va încheia brusc.