Zatiaľ čo vojna na Ukrajine pokračuje s náhlou krutosťou, konflikt medzi Izraelom
a Palestínčanmi sa v októbri 2023 vyostril a rýchlo prerástol do ďalšej
vojny.
Vojna na Ukrajine si vyžiadala státisíce obetí na oboch stranách, milióny ľudí museli opustiť
svoje domovy a spustošila rozsiahle oblasti Ukrajiny.
Rastie aj počet obetí vojny v Gaze.
Státisíce Palestínčanov boli nútené utiecť a stále väčšie oblasti
pásma Gazy sú devastované.
Katastrofálny je aj finančný a hospodársky dosah vojen.
Len náklady na obnovu Ukrajiny odhaduje Európska investičná banka
na 1,1 bilióna dolárov.
Vojna na Ukrajine spôsobila len v roku 2022 celosvetovo hospodárske škody vo
výške 1 650 miliárd USD.
Svetový obchod sa zrútil a ceny energií a potravín prudko vzrástli, zatiaľ čo
bojujúce strany a ich podporovatelia zároveň doslova prepálili naliehavo potrebné
finančné prostriedky vo vojne.
K 31. júlu 2023 to boli tieto sumy:
EÚ 84,8 miliardy EUR, USA 69,5 miliardy EUR, Nemecko 20,9 miliardy EUR a Spojené kráľovstvo
13,8 miliardy EUR.
V súvislosti s vojnou v Gaze sa Izrael a USA dohodli na vojenskej pomoci v celkovej výške takmer
34 miliárd eur.
Vzhľadom na tieto súvislosti by sa vojny mali skutočne okamžite zastaviť.
Ako však v nasledujúcej relácii vysvetľuje finančný a ekonomický expert
Ernst Wolff, neexistuje záujem o ukončenie vojen, čo
vysvetľuje aj nekonečnosť vojny na Ukrajine.
Wolffove komentáre sú v súlade s vyjadreniami investigatívneho amerického novinára Davida
Sorensena v jeho dokumentárnom filme Izrael - Odhalenie tajomstva. [www.kla.tv/Israel/27342].
Sorensen poskytuje presvedčivé dôkazy, že vojna v Gaze bola zámerne zinscenovaná.
To znamená, že aj táto vojna je celkom zjavne žiadaná.
Teraz si vypočujte Ernsta Wolffa o dôvodoch týchto vojen.
Dobrý deň, tu Ernst Wolff.
Friedrich Schiller raz povedal, že najlepším obchodníkom je vojna.
Premieňa železo na zlato.
Platí to aj v dnešnej dobe.
Po Ukrajine v súčasnosti zažívame ďalšiu vojnu v Izraeli a potom na Blízkom
východe.
Obe vojny sprevádzajú politické a mediálne kampane, ktoré sa takmer výlučne zameriavajú
na obviňovanie nepriateľa z vojny a očierňovanie a umlčiavanie kritikov
vlastnej politiky.
Existuje dôvod, prečo sa tieto kampane realizujú s obrovskými finančnými nákladmi a
podporujú ich mnohé medzinárodné organizácie vrátane nadácií a mimovládnych organizácií:
Odvádzajú pozornosť verejnosti od dôležitej otázky,
kto je vlastne víťazom týchto vojen a kto je okrem postihnutých
a obetí porazený?
Čo takáto vojna znamená z hospodárskeho hľadiska?
Pozrime sa na to, čo znamená prechod z mierového hospodárstva na vojnové
hospodárstvo:
Prvým dôsledkom je, že sa musí vyrobiť viac zbraní.
Príkaz na to vydáva vláda, ktorá to musí aj celé financovať.
Robí to z peňazí daňových poplatníkov, ktoré predtým zarobili obyvatelia.
Ide teda v podstate o prerozdelenie.
Peniaze daňových poplatníkov plynú do vreciek obranného priemyslu v dôsledku
rozhodnutia vlády.
Teraz možno namietať, že väčšina vlád je veľmi zadlžená
a nemá finančné zdroje na podporu obranného priemyslu.
Aj na to majú riešenie:
Vlády získavajú peniaze pre seba.
Na tento účel vydávajú štátne dlhopisy, ktoré nakupujú od centrálnej banky
a odovzdávajú ich komerčným bankám.
Tým však podporujú tvorbu peňazí,
pretože tento proces neznamená nič iné, ako že nové peniaze musia vzniknúť
z ničoho.
Tieto nové peniaze však zvyšujú celkovú peňažnú zásobu, a tým zvyšujú infláciu.
To zase vyvlastňuje bežného občana, ktorý v tomto prípade neplatí
dane, ale stratu kúpnej sily.
V každom prípade sú porazenými vo vojne bežní občania, s ktorými nebolo
rozhodnutie o vojne konzultované.
Inými slovami, ide o nútené prerozdelenie bohatstva od veľkej
väčšiny k malej menšine.
Pozrime sa na túto menšinu bližšie.
Samozrejme, ide predovšetkým o výrobcov zbraní, t. j. obranný priemysel.
V prípade Ukrajiny a Izraela to znamená predovšetkým zbrojný priemysel USA, ktorý je hlavným
dodávateľom v oboch krajinách.
Ich veľké spoločnosti ako Lockheed Martin, Raytheon, Boeing a Northrop však nie sú
jedinými víťazmi.
Vojna znamená, že zbrane sú potrebné v obrovskom množstve a že ich treba neustále
dopĺňať a vyrábať.
To samozrejme podporuje konkurenciu medzi obrannými spoločnosťami, ktoré
vo veľkom rozsahu rozširujú svoje kapacity.
To si však vyžaduje investície a peniaze na ne nedostávajú ako dar,
ale vo forme pôžičiek od bánk.
Vojna teda podporuje aj obchodovanie bánk.
To však v súčasnosti nie je všetko, pretože
žijeme vo veku štvrtej priemyselnej revolúcie, v ktorej je zbrojársky priemysel
technologicky závislý od IT priemyslu.
Len pripomíname:
Predtým, ako bol internet sprístupnený na súkromné použitie, bol tiež čisto vojenským zariadením.
Inými slovami, popri obrannom priemysle a bankách patria medzi veľkých víťazov
vojny aj IT giganti.
Teraz to začína byť zaujímavé,
pretože sa vynára dôležitá otázka:
Kto stojí za americkými obrannými spoločnosťami, bankami z Wall Street a IT gigantmi
zo Silicon Valley?
Začnime obrannými spoločnosťami:
Hlavnými akcionármi spoločností Lockheed Martin, Raytheon a Northrop sú správcovia aktív
Vanguard, State Street a BlackRock.
Vanguard je tiež najväčším inštitucionálnym akcionárom spoločnosti Boeing.
To isté platí aj pre banky na Wall Street.
Pozrime sa len na päť najväčších, či už
JP Morgan Chase, Bank of America, City Group, Wells Fargo alebo U.S. Bancorp:
Vanguard, BlackRock a State Street patria medzi hlavných akcionárov všetkých týchto spoločností.
A na záver sa pozrime na najväčšie IT spoločnosti v Silicon Valley.
Obvyklých správcov aktív nájdeme aj v spoločnostiach Apple, Microsoft, Amazon a Alphabet.
Keď si uvedomíte, že spoločnosť Vanguard je hlavným akcionárom
spoločnosti BlackRock a že obe sú hlavnými
akcionármi spoločnosti State Street, uvedomíte si, kto dnes vládne nášmu svetu.
Vlády určite nie sú!
Teraz sa vynára otázka: Kto stojí za spoločnosťami State Street, Vanguard a BlackRock?
Podľa Ernsta Wolffa sú to správcovia aktív.
Podľa Wolffa však nespravujú len tak hocijaký
majetok; spravujú majetok superbohatých vrátane Rothschildovcov, Rockefellerovcov,
Warburgovcov, Goldman Sachs, Billa Gatesa, Warrena Buffeta a Elona Muska.
Rothschildovci napríklad previedli do spoločnosti BlackRock približne 2,8 bilióna
USD, čím sa z nej razom stal najväčší správca aktív na svete.
Takže z týchto vojen opäť profituje len malá skupina superbohatých ľudí.
Ak si uvedomíte, že poprední predstavitelia západných vlád, ako
napríklad Joe Biden, Emmanuel Macron, Rišo Sunak a ukrajinský premiér Volodymyr
Zelenskyj, sú úzko prepojení s týmito kruhmi, je zrejmé, že táto skupina
v nadmernej honbe za mocou a bohatstvom systematicky vrhá ľudí do vojny,
biedy a chudoby.
Preto je nevyhnutné, aby sa presadil celosvetový zákaz krízových ziskov.
Ak už nebude možné generovať zisky z akýchkoľvek katastrof, ale takto získané zisky sa budú musieť použiť napríklad na rekonštrukciu alebo minimalizáciu škôd, táto zlá hra sa náhle skončí.