2023. gada 29. septembrī Šveices parlaments pieņēma Vienoto grozījumu dekrētu par drošu elektroenerģijas
piegādi no atjaunojamiem energoresursiem, lai stiprinātu elektroenerģijas
piegādes drošību ziemā.
Tas saīsināti tiek dēvēts par "čaulas dekrētu".
Tas paver iespēju palielināt elektroenerģijas ražošanu no saules, vēja
un hidroelektrostacijām Šveicē.
Attiecīgo objektu būvniecība gūst labumu no atļauju piešķiršanas procesa paātrināšanas.
Turklāt turpmāk dabas un ainavu aizsardzībai ir jāpiešķir prioritāte noteiktās vietās
visos elektroenerģijas ražošanas apgabalos.
Tādējādi tiesību aktu pakete paredz izmaiņas vairākos federālajos tiesību aktos:
Enerģētikas likums EnA, Elektroapgādes likums StromVG, Teritoriālās
plānošanas likums RPG un Meža likums. WaG.
Tā kā neviena politiskā partija nevēlējās rīkot referendumu, neatkarīgais Pjērs Alēns Brūzē (Pierre-Alain
Bruchez) nodibināja aliansi "Par dabu un ainavu Šveicē" un
ierosināja referendumu pret dekrētu par elektrību.
Viņu satrauc tas, ka Alpos elektroenerģijas projektos tiek vājināta ainavu aizsardzība.
Vēlāk referendumam pievienojās arī citas organizācijas:
Šveices brīvās ainavas asociācija un Franča Vēbera fonds (FFW).
Cita starpā tika kritizēts fakts, ka tiek apšaubīti dabas un ainavu aizsardzības
pamatprincipi, kurus Šveices vēlētāji gadu desmitiem ir nostiprinājuši
federālajā konstitūcijā.
Piemēram, tagad vēja turbīnu celtniecībai var izcirst mežus vai aizsargājamās
ainavās uzbūvēt lielus vēja un saules enerģijas parkus, pat ja tādējādi
tiek iznīcināti vērtīgi biotopi.
Tiek kritizētas arī paātrinātās atļauju piešķiršanas procedūras.
Citāts no referenduma veidlapas:
Tiesības pārsūdzēt atsevišķas iekārtas joprojām pastāv.
Tomēr privātpersonu un vides aizsardzības organizāciju iebildumiem ir maz izredžu gūt panākumus.
Pat aizsargājamās teritorijas, kas iekļautas federālajā vērtīgāko ainavu un dabas
pieminekļu sarakstā, var tikt upurētas:
Tagad var atteikties no aizsardzības, atjaunošanas, aizstāšanas vai kompensācijas pasākumiem.
Federālā padome var koncentrēt un saīsināt atļauju piešķiršanas procedūras, tādējādi
potenciāli atņemot pašvaldībām pilnvaras un likvidējot demokrātiskās tiesības.
Cīrihes Universitātes konstitucionālo tiesību profesors Dr. Alēns Grifels (Dr. Alain Griffel) uzskata,
ka atjaunojamās enerģijas ražošanas interešu vispārēja prioritāte pār dabas aizsardzības
interesēm ir pretrunā Federālajai konstitūcijai.
Konstitūcijā jau noteikto svērumu maiņa nav parlamenta,
bet gan konstitucionālā likumdevēja
- t.i., tautas un kantonu - kompetencē.
Parlaments vispārējā dekrētā ir iekļāvis 16 plānoto hidroenerģijas projektu sarakstu.
Prof. Griffel
komentē: "Federālajai valdībai
nav šādas plānošanas kompetences [...
] Likumdevējs šeit paredz lēmumus, kas prasa novērtējumu kā daļu no atļaujas
piešķiršanas procedūras, kurā ir piemērojami arī citi federālie likumi.
Tas nozīmē, ka tā iejaucas iestāžu un tiesu kompetencē,
kas piemēro likumu katrā konkrētā gadījumā,
un tas ir problemātiski no varas dalīšanas viedokļa.
Acīmredzot Šveices parlaments atkal ir pakļauts lielam spiedienam pieņemt likumus, kas
neatbilst konstitūcijai un ierobežo demokrātiskās tiesības.
Bažas par gaidāmo elektroenerģijas trūkumu ziemā liek Parlamentam rīkoties sasteigti.
Tas neizbēgami atgādina politiskos notikumus Kovid krīzes laikā.
Šveices pilsoņi, kuri vēlas apturēt parlamenta deputātu
antikonstitucionālo rīcību,
var to darīt, atbalstot referendumu par dabas aizsardzību?
Iznīcinošs "čaulas dekrēts" NĒ.
Lai referendums varētu notikt un līdz ar to arī referendums par strīdīgo likumu,
līdz 2024. gada 18. janvārim ir jāsavāc 50 000 derīgu parakstu.
Komiteja aicina parakstu veidlapas nosūtīt atpakaļ, ja iespējams, līdz 2023. gada beigām, lai
vēl būtu pietiekami daudz laika, lai pašvaldības varētu apliecināt parakstu autentiskumu.
Sīkāka informācija un paraksta veidlapas ir atrodamas šajā saitē:
https://www.bnl-unp.ch