La 29 septembrie 2023, Parlamentul elvețian a adoptat Decretul de modificare uniformă pentru o aprovizionare sigură cu energie
electrică din surse regenerabile, în vederea consolidării securității aprovizionării
cu energie electrică pe timp de iarnă.
Acest lucru este cunoscut sub numele de "decret de coajă".
Acest lucru deschide calea pentru creșterea producției de energie electrică din centrale solare,
eoliene și hidroelectrice în Elveția.
Construcția instalațiilor în cauză beneficiază de o accelerare a procesului de autorizare.
În plus, în viitor, conservarea naturii și a peisajului trebuie să fie prioritară în anumite locuri
din toate zonele de producție a energiei electrice.
Prin urmare, pachetul legislativ conduce la modificarea mai multor legi federale:
Legea privind energia EnG, Legea privind alimentarea cu energie electrică StromVG, Legea privind
amenajarea teritoriului RPG și Legea privind pădurile. WaG.
Deoarece niciun partid politic nu a dorit să lanseze un referendum, Pierre-Alain Bruchez, care este independent,
a fondat Alianța pentru natură și peisaj din Elveția și a
lansat un referendum împotriva decretului privind energia electrică.
El este deranjat de faptul că protecția peisajului este slăbită în proiectele de electricitate din Alpi.
Ulterior, și alte organizații s-au alăturat referendumului:
Asociația elvețiană a peisajului liber și Fundația Franz Weber (FFW).
Printre altele, a fost criticat faptul că sunt puse sub semnul întrebării principiile fundamentale de conservare
a naturii și a peisajului, care au fost consacrate în Constituția federală de către electoratul
elvețian de-a lungul deceniilor.
De exemplu, în prezent, pădurile pot fi defrișate pentru construcția de turbine eoliene
sau pot fi construite mari parcuri eoliene și solare în peisaje protejate, chiar
dacă acest lucru ar distruge biotopuri valoroase.
Procedurile de autorizare accelerată sunt, de asemenea, criticate.
Citez din formularul de referendum: Dreptul
de apel împotriva instalațiilor individuale există în continuare.
Cu toate acestea, obiecțiile din partea persoanelor fizice și a organizațiilor de mediu au puține șanse de succes.
Chiar și zonele protejate din inventarul federal al celor mai valoroase peisaje
și monumente naturale pot fi sacrificate:
În prezent, se poate renunța la măsurile de protecție, restaurare, înlocuire sau compensare.
Consiliul Federal poate concentra și scurta procedurile de autorizare, ceea ce ar putea duce
la o potențială reducere a puterii municipalităților și la eliminarea drepturilor democratice.
În opinia doctorului Alain Griffel, profesor de drept constituțional la Universitatea din Zurich,
o prioritate generală a interesului de a produce energie regenerabilă față de interesele
de conservare a naturii încalcă Constituția federală.
Schimbarea acestor ponderi deja stabilite în Constituție nu este
o chestiune care ține de Parlament, ci de legiuitorul
constituțional - adică de popor și de cantoane.
Parlamentul a inclus în decretul general o listă de 16 proiecte hidroenergetice planificate.
Prof. Griffel
comentează: "Guvernul federal nu are
o astfel de competență de planificare [...
] Legiuitorul anticipează aici deciziile care necesită o evaluare ca
parte a unei proceduri de autorizare în care se aplică și alte legi federale.
Acest lucru înseamnă că interferează cu atribuțiile autorităților
și instanțelor care aplică legea de la caz la caz,
ceea ce este problematic în ceea ce privește separarea puterilor.
În mod evident, parlamentul elvețian se află din nou sub o mare presiune pentru a adopta legi care
nu sunt conforme cu constituția și care limitează drepturile democratice.
Teama de o iminentă penurie de energie electrică la iarnă determină Parlamentul să acționeze în grabă.
Acest lucru amintește inevitabil de evenimentele politice din timpul crizei Covidiu.
Cetățenii elvețieni care doresc să oprească acțiunile neconstituționale
ale parlamentarilor o pot face prin
susținerea referendumului privind conservarea naturii?
"Decretul coajă" distructiv NU.
Pentru ca referendumul să aibă loc și, astfel, să se organizeze un referendum pe marginea controversatei
legi, trebuie colectate 50.000 de semnături valabile până la 18 ianuarie 2024.
Comisia solicită ca formularele de semnături să fie returnate până la sfârșitul anului 2023, dacă este posibil, astfel
încât să existe încă suficient timp pentru ca semnăturile să fie autentificate de către municipalități.
Mai multe informații și formulare de semnături pot fi găsite la acest link:
https://www.bnl-unp.ch