Švicarski parlament je 29. septembra 2023 sprejel enotno uredbo o spremembah za varno oskrbo z električno
energijo iz obnovljivih virov energije, da bi povečal varnost oskrbe z
električno energijo pozimi.
Na kratko je znan kot odlok o lupini.
To odpira pot za večjo proizvodnjo električne energije iz sončnih, vetrnih
in hidroelektrarn v Švici.
Za gradnjo zadevnih objektov se pospeši postopek izdaje dovoljenj.
Poleg tega je treba v prihodnje na določenih lokacijah na vseh območjih proizvodnje električne energije
dati prednost ohranjanju narave in krajine.
Zakonodajni sveženj tako prinaša spremembe več zveznih zakonov:
Energetski zakon EnA, Zakon o oskrbi z električno energijo StromVG, Zakon o
prostorskem načrtovanju RPG in Zakon o gozdovih. WaG.
Ker nobena politična stranka ni želela razpisati referenduma, je Pierre-Alain Bruchez, ki je neodvisen,
ustanovil Zvezo za naravo in pokrajino Švice in razpisal
referendum proti odloku o električni energiji.
Skrbi ga, da se pri projektih za električno energijo v Alpah zmanjšuje varstvo krajine.
Referendumu so se pozneje pridružile še druge organizacije:
Švicarsko združenje za svobodno krajino in Fundacija Franz Weber (FFW).
Med drugim je bilo kritizirano dejstvo, da so pod vprašaj postavljena temeljna načela
varstva narave in krajine, ki so jih švicarski volivci v preteklih desetletjih
zapisali v zvezno ustavo.
Na primer, za gradnjo vetrnih elektrarn se zdaj lahko izsekajo gozdovi ali
pa se v zaščitenih pokrajinah gradijo veliki vetrni in sončni parki,
čeprav bi to uničilo dragocene biotope.
Kritizirani so tudi pospešeni postopki odobritve.
Citat iz referendumskega obrazca:
Pravica do pritožbe zoper posamezne naprave še vedno obstaja.
Ugovori zasebnikov in okoljskih organizacij pa imajo le malo možnosti za uspeh.
Žrtvovana so lahko celo zavarovana območja iz zveznega seznama najdragocenejših
pokrajin in naravnih spomenikov:
Zdaj se lahko opustijo zaščitni, obnovitveni, nadomestni ali kompenzacijski ukrepi.
Zvezni svet lahko skoncentrira in skrajša postopke izdaje dovoljenj, s
čimer lahko onemogoči pristojnosti občin in odpravi demokratične pravice.
Dr. Alain Griffel, profesor ustavnega prava na Univerzi v Zürichu, meni, da je splošna
prednost interesa proizvodnje obnovljivih virov energije pred interesom ohranjanja
narave v nasprotju z zvezno ustavo.
Premik teh že v ustavi določenih ponderjev ni
v pristojnosti parlamenta, temveč
ustavodajalca, tj. ljudstva in kantonov.
Parlament je v splošni odlok vključil seznam 16 načrtovanih hidroenergetskih projektov.
Prof. Griffel
pravi: "Zvezna vlada nima pristojnosti
za načrtovanje [...
] Zakonodajalec tu predvideva odločitve, ki zahtevajo oceno kot del
postopka izdaje dovoljenja, v katerem se uporabljajo tudi drugi zvezni zakoni.
To pomeni, da posega v pristojnost organov in sodišč,
ki uporabljajo pravo za vsak primer posebej,
kar je problematično z vidika delitve oblasti.
Očitno je švicarski parlament ponovno pod velikim pritiskom, da sprejme zakone,
ki niso v skladu z ustavo in omejujejo demokratične pravice.
Zaradi strahu pred bližnjim pomanjkanjem električne energije pozimi mora Parlament ukrepati po hitrem postopku.
To neizogibno spominja na politične dogodke med krizo v Covidu.
Švicarski državljani, ki želijo ustaviti protiustavna
dejanja poslancev, lahko to
storijo tako, da podprejo referendum o ohranjanju narave?
Uničujoč "lupinski odlok" NE.
Za izvedbo referenduma in s tem referenduma o spornem zakonu je treba
do 18. januarja 2024 zbrati 50.000 veljavnih podpisov.
Odbor prosi, da se obrazci za podpise vrnejo do konca leta 2023, če je le
mogoče, da bo še dovolj časa za overitev podpisov s strani občin.
Dodatne informacije in obrazci za podpis so na voljo na tej povezavi:
https://www.bnl-unp.ch