A Hamász 2023. október 7-én Izrael ellen elkövetett támadása ismét kiélezte a közel-keleti konfliktust.
Az erről szóló képek és beszámolók világszerte érzelmeket váltottak ki és megosztottsághoz vezettek.
Éppen azért, mert az Izrael támogatói és a palesztinbarátok közötti frontok annyira kibékíthetetlennek tűnnek,
politikusok, újságírók és tábornokok is beleszólnak ebbe a programba.
Nyilatkozataik nem csak ellentmondásokat tárnak fel, hanem a jelenlegi konfliktus
lehetséges mélyebb céljaira is utalnak.
Kinek áll érdekében, hogy a különböző meggyőződésű embereket embertelen
háborús tervek pajzsaiként használják fel?
Először is, következetlenségek
Amint arról Efrat Fenigson izraeli újságíró beszámol, Izraelnek rendkívül
modern, jól képzett katonai apparátusa és a világ
legmesszebbmenő hírszerző szolgálatai vannak.
A gázai határt a legmodernebb technológiával biztosítják, ahol minden galamb
vagy gólya azonnal riasztja az összes erőt.
Ennek ellenére 2023. október 7-én a Hamásznak sikerült áttörnie a
kerítéseket, és 6 órán keresztül nyíltan behatolni izraeli falvakba,
izraeli válaszlépés nélkül.
A kritikus megfigyelőket ráadásul közvetlenül a támadás után meglepte,
hogy az erősen felfegyverzett izraeli hadsereget nem sokkal korábban kivonták a Gázai övezet határáról.
Ez annak ellenére történt, hogy Egyiptom három nappal korábban figyelmeztette Izraelt egy ilyen eseményre - írja a BBC.
Az izraeli kormányfőnek közvetlenül a háború kitörése után az USA-ba
való távozása is nagyon furcsa.
Az USA, Nagy-Britannia és más NATO-tagállamok közvetlenül a látogatását követően
tömegesen kezdték összevonni flottáikat
és katonai repülőgépeiket a Földközi-tenger keleti részén és a Perzsa-öbölben.
Ez egy átfogó regionális háború előkészítését jelzi, nem pedig
Izraelnek a Hamász elleni puszta támogatását.
A sok ellentmondás miatt felmerül a kérdés, hogy lehet-e
egyáltalán, hogy az izraeli hadsereg szándékosan vette figyelembe ezt a támadást?
Vagy a Hamászt még instrumentalizálták is?
Yitzhak Segev volt izraeli tábornok a New York Timesnak elmondta, hogy
Izrael az 1970-es évek óta pénzzel látja el a Hamászt.
Ron Paul, amerikai elnökjelölt és Avner Cohen, volt izraeli
kormánytisztviselő még a Hamászt
is Izrael teremtményének nevezi.
Különösen robbanásveszélyes: 2010-ben a Wikileaks nyilvánosságra hozta Amos Yadlin izraeli hírszerzési
főnök titkos levelét.
2007 júniusában azt írta Richard Jones amerikai nagykövetnek,
hogy "nagyon boldog lenne", ha a Hamász kormányt alakítana a Gázai övezetben.
Néhány órával e levél után megkezdődött a Hamász kormányalakítása.
Ezzel az izraeli titkosszolgálat nyilvánvalóan elérte azt a célját,
hogy a Gázai övezetet "ellenséges entitássá" nyilvánítsa.
Ezeket a tényeket figyelembe véve felmerül a kérdés, hogy
milyen mértékben befolyásolják mindkét oldalt a geopolitikai erők.
Ami itt érdekes, az a mögöttes célkitűzések kérdése.
Másodszor, mélyebb célok
Salman Rafi Sheikh, pakisztáni nemzetközi kapcsolatok kutató elemzője szerint
az USA számára kulcsfontosságú, hogy kisiklassák ezt a Közel-Keletet.
Ez az egyetlen módja annak, hogy megakadályozzuk, hogy Kína és Oroszország,
valamint a többi BRICS-állam fontos szövetségesévé váljon.
Egy katonai konfliktus Iránnal évtizedekkel vetné vissza
az új Közel-Kelet politikáját.
Erre Dr. Milosz Matuschek német
újságíró is rámutat:
Nyilvánvaló érdekek fűződnek a Közel-Kelethez [...]. Egy konfliktus ebben a régióban az egész világ számára közvetlen jelentőséggel bír.
Mondjuk ki a frankót: a közel-keleti káosz leginkább a tántorgó hegemón USA-nak kedvez.
Ez a helyzet geopolitikai szempontból is rendkívül robbanásveszélyes,
mivel 2001-ben már léteztek amerikai háborús tervek a Közel-Kelettel kapcsolatban.
Wesley Clark, a NATO egykori főparancsnoka például alig néhány
héttel a 2001. szeptember 11-i támadások után a Pentagon egyik tábornokától
értesült konkrét támadási tervekről.
A következő öt évben az USA hét szuverén államot akart megtámadni:
Először Irak, majd Szíria, Libanon, Líbia, Szomália, Szudán és végül Irán.
Most káosz és pusztítás van szinte mindegyik országban - kivéve Iránt.
Most éppen a Hamász adhat okot az Irán elleni háborúra.
Dominique de Villepin volt francia miniszterelnök szintén
a France Info 2023. október végi számában nyilatkozott:
A Hamásztól Iránig, Irántól pedig más célpontokig
jutunk el, és akkor belépünk a civilizációk összecsapásának logikájába.
Albert Pike egyik levele azt mutatja, hogy már 1900 előtt is voltak tervek erre a célra.
Pike, a 33. fokú szabadkőműves és sátánista, 1891-ben levelet írt
az illuminátus Guiseppe Mazzininek:
A világ három világháborút fog átélni.
Az első az oroszországi cár elpusztítása és a kommunizmus kiépítése.
A második a nemzetiszocializmus szétzúzása és a cionizmus olyan mértékű megerősítése,
hogy létrejöjjön Izrael állam.
Miután a két világháború már lezajlott, megkezdődik a harmadik világháború
a cionisták és a palesztinok között, amely
mindent elsöprő pusztuláshoz vezet.
A kormányoknak és különösen a vallásoknak olyannyira ki kell fárasztaniuk egymást,
hogy a végén csak egy világkormány marad a sátánizmus vezetésével.
Harmadszor, összefoglaló
David Sorensen dán filmrendező összefoglalja, mi történik
a világ szeme láttára:
Alapvetően ez egy háború a mély állam és az egész emberiség között.
És ennek a háborúnak mind az izraeli, mind a palesztin nép az áldozata.
Mindannyiunkat megtéveszt egy nagyon erős és nagyon ravasz embercsoport, akik a színfalak
mögött működnek és mozgatják a szálakat.
Dr. Milosz Matuschek: Nem
kell nagy képzelőerő ahhoz, hogy azt gondoljuk, hogy a jelenlegi konfliktus kevésbé a Hamász-Izrael,
mint inkább az USA-Irán (és így elkerülhetetlenül
Kína és Oroszország is a háttérben) konfliktusról szól, amelynek Izrael-Palesztina
a csomópontja és színtere egy sokkal nagyobb hatalmi konfliktus.
[...
] Azok, akik most a retorikai fegyvereket élesítik [...] függetlenül attól, hogy melyik oldalról van szó, nem szabad elfelejteniük, hogy ez a konfliktus
egy harmadik világháborúhoz vezethet, ahol több atomhatalom is tárgyalóasztalhoz ül, és a világ népességének a tétje.
Segítsen felhívni a közvélemény
figyelmét ezekre a mélyebb
összefüggésekre, mert:
Talán jó lenne, ha a világ közvéleménye ezúttal előre okosabb lenne, mint utólag. (Idézet Dr. Milosz Matuschek-től)