Gyógyíthatnak az adatok? Az elektronikus betegnyilvántartás veszélyei.
2025-re a kötelező egészségbiztosítással rendelkezők 80 százalékának elektronikus betegdokumentummal (röviden ePA) kell rendelkeznie.
Ugyanakkor az egészségügyi adatokat - például az orvosi rendelőkből és az egészségbiztosító társaságoktól
származó adatokat - kutatási célokra széles körben hozzáférhetővé kell tenni.
Ezek az egészségügy és az ellátás digitalizálására
vonatkozó stratégia konkrét céljai, amelyet a szövetségi egészségügyi miniszter,
Prof. Karl Lauterbach mutatott be.
Két konkrét jogalkotási javaslat követi ezt az elképzelést: a digitális törvény és az egészségügyi adatok felhasználásáról
szóló törvény, amelynek célja, hogy az egészségügyi adatokat hozzáférhetővé tegye a kutatás számára.
A digitális törvény egyebek mellett előírja, hogy az egészségbiztosítási pénztáraknak elektronikus betegállományt
kell létrehozniuk minden törvényes egészségbiztosítással rendelkező személyről.
Ezt csak úgy lehet megakadályozni, ha a biztosított személy kilép a biztosításból.
Ebben a fájlban kell tárolni az orvosi feljegyzéseket, a gyógyszerlistákat, de például
a digitális oltási nyilvántartást és a digitális anyasági nyilvántartást is.
Ez időt takaríthat meg, elkerülheti a kettős vizsgálatokat és egyszerűsítheti a folyamatokat az amúgy is túlterhelt egészségügyi ágazatban.
Ugyanakkor a mesterséges intelligenciát alkalmazó úgynevezett telemedicinát is ki akarják terjeszteni,
állítólag a szakképzett munkaerő hiánya és a rossz egészségügyi ellátás ellen.
Több éve dolgozom szülésznőként az egészségügyi ágazatban, és őszintén
meg kell mondanom, hogy kritikusan állok ehhez a törvénytervezethez. 1.)
Minden ember egyedi, és SOHA nem lehet átlagosnak beállítani.
Sem az ePA, sem más mesterséges intelligencia vagy telemedicina nem helyettesítheti a személyes kórtörténetet és a képzett, gondolkodó, érző és látó ember által végzett értékelést.
A kórtörténet felvétele minden egészségügyi szakmában alaptevékenység, és a kapcsolatépítést
szolgálja, ami fontos a támogatás és a kezelés szempontjából betegség vagy - az én esetemben
- terhesség esetén - azáltal, hogy ezeket a beszélgetéseket és vizsgálatokat egyre inkább technológiával
helyettesítjük, alkalmazásokat és számítógép által generált diagnózisokat és ajánlásokat nézegetünk,
az egészségügyi szakemberek művészetét és mesterségét leértékeljük és elsajátítjuk,
és aláássuk a megérzést és a beteg felelősségét saját egészségéért. 2.)
Az átfogó egészségügyi adatgyűjtés esetében a visszaélések lehetősége rendkívül nagy.
Az oltások, bizonyos szűrővizsgálatok és az általános egészségi állapot így sokkal könnyebben
rögzíthető és ellenőrizhető - és ez társadalmi megbélyegzéshez és kirekesztéshez is vezethet.
Láthatjuk, hogyan működik ez azokban az országokban, ahol le vagyunk maradva
a digitalizációban, ahogy Lauterbach úr szeret panaszkodni:
Kína a szociális pontrendszerével, Izrael a zöld útlevéllel, amely a Covid-korszakban megtagadta
a be nem oltott emberektől a hozzáférést számos közintézményhez stb.
A felhasználóknak azt mondják, hogy teljes mértékben ők rendelkeznek
egészségügyi adataik felett, és maguk dönthetik el, hogy ki férhet hozzá és ki nem.
Az adatokat azonban néhány nagy szolgáltató központi szerverein és felhőiben tárolják. Ha egyszer felkerült a netre, akkor ott is marad.
Íme néhány példa a közelmúlt egészségügyi adatszivárgásokra: 2014-2017:
több mint 130 millió elektronikus betegadatot törtek fel az USA-ban.
2018: 3 millió elektronikus betegnyilvántartást törtek fel Norvégiában
2019: Több ezer HIV-páciens személyes adatainak közzététele Szingapúrban 2020:
Több ezer finnországi pszichoterápiás páciens adatait zsarolták meg 2021: Hackertámadás a planeggi urológiai klinika ellen;
Adatszivárgás a koronatesztek során; A franciaországi hálózat 500 000 betegének adatai;
Hackertámadás az ír egészségügyi rendszer adatrendszere ellen
A politikusok és az ipari szövetségek is nagyon érdeklődnek az adatok iránt.
Íme egy idézet az Ärztenachrichtendienst 2021 júliusából: Nem meglepő, hogy az egészségügyi adatok
központosított gyűjtése, mint például az elektronikus betegnyilvántartás (EPR), vágyat ébreszt.
Kedden több iparági szövetség közösen követelte az adatokhoz való könnyebb hozzáférést (...)
Sarah: Az EU Bizottsága
most egy európai egészségügyi adatteret akar létrehozni.
Céljuk, hogy lehetővé tegyék a nemzetközi ipar, a kutatás és a közintézmények számára az adatokban rejlő
lehetőségek kihasználását, hogy például egy világjárvány idején jobb döntéseket hozhassanak. 3.)
Végül, de nem utolsósorban nem szabad elfelejteni, hogy a telematikai infrastruktúra mindig az internettől
és a technológiától függ, ami nem csak egészségügyi szempontból kritikus.
Gondoljunk például az infrastruktúrához szükséges intelligens eszközök, például az I-Watch-ok, nyomkövetők, okostelefonok stb. sugárterhelésére.
Nem, még technikai hibák, hackertámadások, áramszünetek, helytelen programozás
vagy elfogultság esetén is tömeges kezelési hibákhoz, vagy legrosszabb esetben
súlyos egészségkárosodáshoz és halálhoz vezethet ez a rendszer.
A düsseldorfi egyetemi kórház elleni hackertámadás miatt például egy beteget nem tudtak időben ellátni, és ennek következtében meghalt.
Ezért, kedves nézők, a kérésem: Ez a rendszer csak a következő feltételekkel vezethető be:
Ennek önkéntesnek kell lennie!
A jó kezelést és anamnézist nem helyettesíthetik az alkalmazások és az AI! Az adatok politikai vagy ipari felhasználása tilos!
Amíg a rendszer ezt nem kínálja fel, addig erősen ajánlom, hogy időben tiltakozzon,
mielőtt a fájl automatikusan létrejön! A c h t u n g !
2023 végéig bárki küldhet egy egyszerű levelet
az egészségbiztosítójának, amelyben tiltakozik az elektronikus egészségügyi nyilvántartás létrehozása ellen.
Az alábbiakban csatolunk egy levélmintát.
Emberi, empatikus, a gyógyításra összpontosító egészségügyi rendszerre van szükségünk; nem pedig egy iparilag orientált adatpoliprendszer, amely a betegségünkből gazdagodik, és nyilvánvalóan csak másodlagos prioritást ad az egészségnek.