V auguste 2023 rozhodol krajinský parlament v Severnom Porýní-Vestfálsku o zrušení
minimálnej vzdialenosti medzi veternými turbínami a obytnými
oblasťami.
Cieľom tohto opatrenia je podporiť rozvoj zelenej energie.
Obyvatelia žijúci v blízkosti veterných turbín však už roky hlásia sťažnosti, ako sú nespavosť,
srdcové problémy, úzkosť a depresie.
Na prevádzkovateľov týchto zariadení boli dokonca podané žaloby.
Veterná energetika aj nemecké úrady dlho zastávali názor, že infrazvuk
z veterných turbín je neškodný.
Austrálsky akustický inžinier a vedec Steven Cooper však už v roku 2014 dokázal
zdravotné riziká veterných turbín tým,
že testovacie subjekty vystavil infrazvuku generovanému veternými turbínami.
Sťažnosti ako nespavosť, pocit tlaku v hlave, v uchu alebo na hrudníku, hučanie v ušiach a búšenie
srdca sa objavili v rovnakom čase, ako boli zapnuté veterné turbíny.
Meteorologička Dr. Eva Wanka vo svojej štúdii z roku 2005 tiež dokázala, že infrazvuk
vedie k nárastu ťažkých depresií a dokonca k samovraždám.
Na príklade 1,8 milióna testovaných osôb v Mníchove a okolí ukázala, že
infrazvuk viedol k trojnásobnému nárastu záchranných misií vyvolaných
ťažkými depresiami, pokusmi o samovraždu
a samovraždami.
Hoci existujú ďalšie štúdie a vedci naliehajú na podrobnejší výskum zdravotných rizík veterných
turbín, všetky výsledky sa ignorujú a - ako je to teraz v NRW - minimálne vzdialenosti
od obytných oblastí sa dokonca rušia.
Situácia zašla tak ďaleko, že žiadosti o financovanie výskumu na túto tému sa zamietajú.
Nie je prekvapujúce, že krajiny, ktoré patria medzi najväčších prevádzkovateľov veterných
elektrární na svete, majú len malé ambície skúmať súvisiace zdravotné riziká.
Do roku 2019 prispela Čína jednou štúdiou a Nemecko dvoma, napriek tomu,
že má tretiu najvyššiu kapacitu výroby veternej energie na svete.
Prof.
Dr.
Ottmar Edenhofer, hlavný ekonóm Postupimského inštitútu pre výskum vplyvu klímy, v rozhovore pre Neue
Zürcher Zeitung povedal: "Prostredníctvom
klimatickej politiky de facto prerozdeľujeme svetové bohatstvo.
Ak sa však pozriete na fakty, nie je to oveľa viac ako len čistá chamtivosť?
Ráznosť, s akou sa presadzuje klimatická politika, veľmi pripomína obdobie koronavírusov.
Dôvodom je, že aj výskum takzvanej zelenej energie je nedostatočný a dôležité fakty chýbajú
alebo sa dokonca ignorujú.
Napriek tomu sa predpisujú pochybné opatrenia, a to bez ohľadu na ľudí a životné prostredie.
Je zrejmé, že aj v klimatickej politike sa realizuje program, ktorý sa netýka výlučne hospodárskych záujmov, a už vôbec nie blaha ľudí.