Ma Naweed Khant köszöntöm a Kla.TV-ben.
Naweed Khan német gyökerekkel rendelkező muszlim gondolkodó, jogász és aktivista.
Tagja az Ahmadiyya Muszlim Közösségnek, egy progresszív, de konzervatív iszlám
közösségnek, amelynek világszerte több millió tagja van, köztük mintegy
45 000 Németországban, és amely az első testületi jogállású muszlim
közösség Németországban.
Khan úr szerint a képzett német muszlimoknak nincsenek politikai képviselői, így a
jól beilleszkedett német muszlimok is állandóan általános gyanú alatt állnak.
Khan urat azért kértük fel egy interjúra, hogy kiegyensúlyozott és differenciált
hangot üssön meg az iszlámról és a muszlimokról alkotott egyoldalú kép ellen.
Khan úr, örülök, hogy ma velünk van.
Köszönöm szépen.
Térjünk rá az első kérdésre:
Az AfD (Alternatíva Németországért) a nagyobb integráció és az
iszlám kritikus vizsgálata mellett kampányol. Az AfD nagyon is világosan fogalmaz:
Az iszlám nem tartozik Németországhoz, a mérsékelt muszlimok igen.
Többek között a muszlim közösségek nem kaphatnak társasági státuszt,
és a mecseteknek nem engedélyezik a minaretek létesítését.
Hogyan látja ezt?
Az iszlám nem tartozik Németországhoz, a mérsékelt muszlimok igen,
ez olyan, mintha azt mondanánk: A testet szívesen látjuk, de a szívet nem.
Ne legyenek illúzióink;
Minden muszlimot, beleértve a mérsékelt muszlimokat is, elutasítanak azzal, hogy az iszlám - vagyis nem a
radikális iszlám - nem tartozik Németországhoz.
Nem mintha az AfD azt az álláspontot képviselné, hogy a minarettel ellátott mecsetek
építése és a mérsékelt muszlimok és szervezetek testületi státusza üdvözlendő.
És az integrációról: az emberek több integrációt akarnak Németországban - természetesen mindenki ezt akarja.
A probléma azonban az, hogy az AfD és szavazói nem igazán ismerik
a muszlim közösségek valóságát.
Honnan máshonnan jöhetett volna?
Ha az AfD-nek lenne itt egy kis tapasztalata, akkor tudná, hogy például
a mecset létrehozása a muszlimok sikeres integrációjának katalizátora.
Mit ért pontosan a mecset mint az integráció katalizátora kifejezés alatt?
Igen, nézze meg Németország nagyvárosait:
Amit sokan, és én is közéjük sorolom magam, nem szeretnek a legtöbbször, azok az antiszociális,
hangoskodó és bűnöző emberek, különösen, ha ők a többiek is.
Az ellenkérdés erre: Elhiszed, hogy amit te látni vélsz, azok iszlám emberek?
Azt hiszem, a válasz nem.
A mecsetek óriási mértékben hozzájárulnak az integrációhoz, például azzal, hogy a muszlim fiatalokat
ismételten arra ösztönzik, hogy tartózkodjanak a drogoktól és az alkoholtól, hogy jól teljesítsenek az iskolában, hogy
az ima és a meditáció révén jobban befelé forduljanak, hogy a böjtölés révén nagyobb fegyelmet érjenek el stb.
A muszlim közösségeken belül tehát közvetlen összefüggés van a közösségben és gyakran a mecsetben
való aktív részvétel, az iskolai teljesítmény és a társadalmi példamutatás között.
Sok muszlim számára az irodalom, a filozófia és a művészet otthoni bevezetője gyakran a Korán,
mint tanulmányozandó történelmi szöveg.
Az iszlám marginalizálásával és a kevesebb mecset létrehozásával a
muszlimok társadalmi integrációja sérül.
Másrészt ez a populista narratíva, miszerint az integráció Németországban
nagyrészt sikertelen, téves.
Elmondhatom, hogy a Németországban felnövő muszlimok nagyon különböznek az Angliában vagy a
származási országukban felnövő muszlimoktól,
és ez viszont azt mutatja, hogy az integráció valahol működik.
Ön tehát azon a véleményen van, hogy a muszlimok nem azonosak a muszlimokkal.
Mik a nagy
különbségek?
Szó szerint minden területen: a humorban, a gondolkodásmódban, a preferenciákban, még a saját vallás hangsúlyozásában is.
Amikor német muszlimok találkoznak brit muszlimokkal, az majdnem olyan, mintha német
és brit őslakosok találkoznának.
És amikor brit, német és pakisztáni muszlimok találkoznak, a brit és német muszlimok
több közös vonást mutatnak egymással, mint a pakisztáni muszlimokkal.
Mindazonáltal térjünk vissza az iszlám tanításaihoz.
A muszlimok komolyan veszik a vallásukat,
ezért fontos megérteni, hogy mit mond az iszlám.
Van-e a Koránban olyan parancs, hogy Németországban bármit is meg kell változtatni?
Ez egy jó kérdés, mert ilyen nincs.
Éppen ellenkezőleg:
a muszlimok a Korán 04:60 versét úgy értelmezik, hogy az embernek be kell tartania annak
az országnak a törvényeit, amelyben él.
Arra sincs parancs, hogy az embereket erőszakkal vagy erőszakkal térítsük el a hitüktől.
Valójában pontosan a másik irányba
is van egy parancs:
Legyen hívő, aki akarja, és
legyen hitetlen, aki akarja (18:30,
2:256 és az egész 109. fejezet).
A hangsúly itt a szabadságon
van, tehát semmit sem kell tenni.
Már számos tanulmány és vizsgálat készült, amelyekben ismételten megállapították,
hogy a németországi muszlimok túlnyomó többsége törvénytisztelő.
A muszlimok többsége ugyanis tudja, hogy azok a Korán-versek, amelyek például az önvédelemre utalnak,
történelmi kontextusban, Mohamed próféta Mekkából Medinába való kivándorlása utáni úgynevezett
hidzsra - azaz kivándorlás - során az erőszak elkerülése érdekében hangzanak el, és semmiképpen nem állapítanak
meg aktív cselekvési kötelezettséget.
Dióhéjban:
A muszlimok számára nem jelent lelkiismereti konfliktust, hogy békében éljenek embertársaikkal.
Az agitátorok és a média is tudja ezt -
és amikor úgy tesznek, mintha ezt nem tudnák, akkor politikailag felelős állampolgárként meg kell
kérdőjeleznünk a mögöttes szándékokat.
Jó, de valami még mindig nem stimmel.
Miért nem szívesen látott migránsok a muszlimok Nyugaton?
Miért van ennyi nézeteltérés?
Nos, a mexikóiakat és az afroamerikaiakat is profilozzák az USA államaiban,
és ezek többnyire nem muszlimok.
Nem azt mondanám, hogy a muszlimok önmagukban rossz külföldiek.
Németországban e tekintetben két realitás létezik:
Először is, kezdjük egyes muszlimok nyilvánvalóan negatív megjelenésével.
A Németországba először érkező muszlimok még nem tudják, mi az európai szépségideál.
Ez egy nagyon fontos pont.
Nemcsak a helyiek, hanem a muszlim németek is az európai szépségideál
szerint ítélik meg a másikat.
Az egyetlen különbség az, hogy a muszlim németek megértőbbek egy
külföldi útját az európaizálódás felé, mint a német anyanyelvűek, akiknek
többnyire nem kellett átmenniük egy ilyen fejlődésen.
Másodszor, a német iskolák nem tanítják megfelelően, hogyan kell
civil társadalomként működni;
Például, hogy bizonyos fokú tiszteletet kell tanúsítanod mindenki iránt, a kultúrájuk
és a vallásuk iránt, és hogy képesnek kell
lenned arra, hogy rasszista tendenciákon és gondolatokon kapd magad.
Vegyük például az izraeli-palesztin konfliktusról alkotott különböző
véleményeket. Aki ránéz a másik fő színére és vallására, és azt mondja:
Tehát csak ez az egy nem lehet más véleményen a konfliktusról, mert különben nem tartozik Németországhoz,
szítja a társadalmi megosztottságot.
Mert vagy mindenki ugyanazt a kérdést kapja, majd a vádat, hogy nem tartozik
Németországhoz, vagy senki sem.
Mert a rasszizmus ugyanúgy leleplezi magát, az idegengyűlölet ugyanúgy leleplezi magát,
és éppen ezért sok képzett muszlim ebben az országban soha nem érezheti
magát Németország részének.
Ennek végre véget kell vetni.
Elfogadhatatlan, hogy a német muszlimok legyenek az egyetlen kisebbség, amelynek egy politikai konfliktusban
előírt álláspontot kell képviselnie.
Sokan például éppen a náci Németországban történtek miatt ellenzik Izrael illegális
megszállását és a palesztinok rossz bánásmódját a Gázai övezetben és Ciszjordániában.
Ezért erősen kérdéses, hogy melyik álláspont áll közelebb a német emlékezetkultúrához.
Véleményem szerint a normális németországi tudósítás nagy felháborodást váltott
volna ki a védtelen emberek állami hatóság általi bezárása és elnyomása miatt.
Ezen a ponton nem kellene számítania, hogy zsidó vagy muzulmán embereket
nyom el egy államhatalom, és normális
beszámolóval a német társadalomban a legtöbb ember ezt a német államérdekek
ellenére is megértené, éppen a német
múltra való több évtizedes érzékenyítés miatt.
Hogyan fogadta a németországi muszlim társadalom Khaled Mashal terrorista
felhívását a globális dzsihádra, azaz szent háborúra?
Biztos vagyok benne, hogy ezt önök jobban meg tudják ítélni, mint én, mert az én környezetemben élő német
muszlimok számára Khaled Mashal még csak nem is ismert név.
Láttál eddig bármi kézzelfoghatót Németországban, amit úgy értelmezhetnél, mint engedelmességet
a globális szent háborúra való felhívásnak?
A muzulmánok bírálják, hogy az egész nemzetközi közösség, beleértve elsősorban a muzulmán államokat,
nem tesz semmi kézzelfoghatót a védtelen palesztinai emberek megsegítésére.
Tehát mindkettő nem lehet egyszerre igaz;
Ha globális szent háború lenne, a muszlimok nem panaszkodnának, hogy semmi
sem történik Palesztina érdekében.
Van egy másik kérdés, ami mindig zavart okoz a nézőinknek.
Mi a véleménye a lányok körülmetélésének és csonkításának témájáról?
Van erről első kézből származó tapasztalata?
Nem, szerencsére nem.
A Szent Koránban egyetlen olyan vers sincs, amely akár csak kezdetlegesen is előírná vagy akár
csak tematizálná a lányok/asszonyok körülmetélését vagy csonkítását.
2023-ban képesnek kell lennünk különbséget tenni egy olyan vallás tanítása és gyakorlása
között, amelynek közel 2 milliárd embere él a legkülönbözőbb kultúrákban.
Nem vehetsz bármilyen észak-afganisztáni falut, és nem vonhatsz le belőlük következtetéseket
vagy meglátásokat egy világvallásról, különösen,
ha nem találsz időt vagy kedvet arra, hogy a muszlimok Szentírását mint történelmi
szöveget elolvasd.
Az iszlám egy mélyen bölcs és spirituális életfilozófia, amely éppen a világban való
hatalmas népszerűsége miatt alkalmas fedezékként mindenféle perverz gyakorlathoz.
Ez sem vallási jelenség.
A nemzetiszocialisták visszaéltek Charles Darwin alapvető elméletével, és erőszakos cselekedeteiket
az úgynevezett szociáldarwinizmussal igazolták.
Ma a politikusok mindenféle kifejezést használnak anélkül, hogy igazán ismernék a lényegüket, vagy hogy
ellentmondás nélkül akarnák alkalmazni őket.
Az olyan jelszavak, mint a demokrácia, szabadság, igazságosság stb. használata
bármilyen visszaélésre alkalmas.
Miért ne élhetnének vissza a kaméleonszerű szereplők egy ilyen sikeres doktrínával
és nyelvezettel iszlámellenes céljaikra?
Ez azt jelenti, hogy nincs olyan női családtagja, akinek körülmetélésen
vagy csonkításon kellett átesnie?
Helyes ez a feltételezés?
Ez teljesen igaz.
Elmondhatom, hogy a női körülmetélés és csonkítás egész koncepciója számomra
éppoly világtalan, mint számodra.
Természetesen lehetnek olyan muszlimok, akiket a világ távoli részein bizonyos érdekcsoportok
az iszlámról alkotott perverz tanításnak vetnek alá az oktatás hiánya,
a szegénység és más tényezők miatt.
Ennek következtében ebben az országban is lehet egy-két olyan ember, akinek az iszlámmal
folytatott párbeszéd során még tisztáznia és elutasítania kell ezeket a nézeteket.
Amire azonban Ön utal, hogy alapvető és társadalomkritikai probléma van a lányok körülmetélésével
és megcsonkításával az iszlám közösségekben, az teljesen helytelen, különösen a nyugati muszlimok
számára.
Ezt az ország becsületes polgárai is tudják.
Mert hol van az a sok németországi muszlim gyökerű lány és nő, akik be tudják bizonyítani,
hogy a muszlimok többsége valóban a női körülmetélést és csonkítást akarja,
és titokban végigcsinálja, esetleg nyaralás
közben?
Tehát végre meg kellene kérdőjeleznünk azokat, akik feltételezések és marginális események terjesztésével
folyamatosan megpróbálják megosztani és egymás ellen uszítani a minden vallású és világnézetű
normális polgárokat.
Úgy tűnik, az a probléma, hogy mindenki más valóságot érzékel a saját szemszögéből.
Sokan úgy vélik, hogy Németországban állandóan azt hangoztatják, hogy a németeknek nem szabad büszkének
lenniük magukra, és pluralistának kell lenniük.
Hogyan látja ezt?
Németországnak nem kell szégyenkeznie identitása miatt - éppen ellenkezőleg,
Németországnak végre
bátran és büszkén kell felismernie a nagyon is hatékony integrációt, ahogyan azt
már korábban jeleztük.
Mi lehet nemzeti és szebb - egy nem rasszista ember számára, ugye - mint látni,
hogy hányan beszélnek németül, és így a német kultúra egy
részét is magukban hordozzák?
Miért nem kapnak esélyt Németországban az integrált muszlimok, akik nem erőszakosak
és nem tervezik a Nyugat bukását, akik kulturálisan hajlamosak, hogy Németország részei legyenek?
Ki tud választ adni arra a kérdésre,
hogy egy németországi muszlimot, aki Németországban született, békésen éli vallását,
mikor fogadják el a helyiek?
És hol van a politikai képviselet?
Ami a pluralizmust illeti, egyáltalán nem osztom azt a nézetet,
hogy Németországban a pluralizmus nagybetűs.
A témát mindig a szélsőséges peremjelenségekre összpontosítva kezelik, és általánosító
következtetéseket vonnak le, kizárva azokat, akikkel a való életben emberi szinten aligha
lenne problémánk, legyen szó akár szomszédokról vagy barátokról.
Mikor volt egy jelentés egy jól beilleszkedett muszlim házaspárról Németországban
- ó, igen, igaz, ilyenek nem léteznek, mert mindannyian titokban radikálisak.
Biztosíthatom Önöket, hogy még azok a muszlimok is, akik Németországban nőttek fel és tökéletesen beszélnek
németül, gyakran nem érzik magukat elfogadva a helyiek által a mindennapi és a szakmai életben.
Tehát úgy gondolja, hogy a muszlimok integrációját illetően mindig különbséget
kell tenni a muszlimok generációinak integrációja között?
Igen, és egy kicsit több megértést és reményt az 1. generáció számára, hogy ők is tanulhatnak
néhány dolgot a 2. generációtól.
Mint hangsúlyoztuk, jól felismerhető a fejlődés az iszlám szépségideálok
kifejezésének európaizálódása felé.
Anélkül, hogy bárki is beszélne róla, tény, hogy a muszlimok második generációja
folyamatosan megvalósítja ezt a szépségideált a családjaikban,
a magánéletük és a vallásuk megélésében
- hogyan is lehetne ez másképp?
Ha a muszlimok Németországban nőnek fel, valóban hihető, hogy nem kötődnek Németországhoz, semmit nem sajátítanak
el Németországból, és csak rosszat kívánnak Németországnak?
Ez egy rossz filmnek hangzik.
Sokan már hálásak, hogy Németországban nem üldözik őket hitük miatt, és lelkileg hátat
fordítanak saját származási országuknak, például Pakisztánnak és Afganisztánnak.
Véget kell vetnünk végre ennek a szkepticizmusnak - amely valójában nem tesz mást, mint megosztja
az átlagpolgárokat egymás között, és eltereli a figyelmüket a valódi kérdésekről.
Az iszlám békés együttélést akar.
A német muszlimok többsége ugyanígy viselkedik.
Khan úr, köszönjük szépen az interjút, és köszönjük, hogy csatlakozott hozzánk.
Köszönöm szépen.