Évek óta a CO2-t mindenféle kétes eszközökkel a káros globális felmelegedés
okaként állítják be.
E hamis tézis alapján törvényeket hoznak és adókat vetnek ki a CO2-kibocsátás
minimalizálása érdekében.
Az Európai Zöld Megállapodást az Európai Bizottság Ursula von der Leyen
vezetésével 2019 végén mutatta be.
Ez egy olyan koncepció, amelynek célja, hogy az EU nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátása 2050-re
nullára csökkenjen, és így az első olyan kontinens legyen, amely klímasemlegessé válik.
A Zöld Megállapodás az EU éghajlat-politikájának központi elemévé válik.
Ennek a politikának és törvényeinek köszönhetően az energiaellátás egyenesen az összeomlás felé tart,
a mezőgazdaság, az élelmiszer-ellátás, az autóipar, a jólét és még sok
minden más szisztematikusan tönkremegy.
Ezt a pusztítást szándékosan hamisan igazolják a globális éghajlat javára, és az emberiséget
elárulják és eladják a valótlanságok révén.
Az alábbi dokumentációban láthat egy diagramokkal illusztrált bemutatót, amelyet Friedhelm
Rostan úr szíves rendelkezésünkre bocsátott.
Ebben független tudósok tanulmányaira hivatkozik, amelyek egyértelműen cáfolják
azt a hamis elméletet, hogy a CO2 a globális felmelegedés okozója.
1. Az éghajlatváltozás valóban fenyegetést jelent?
És ha igen, hogyan?
Ez a grafikon a hőmérsékletgörbét mutatja a Föld hőmérsékletéhez viszonyítva az évezredek során, valamint
egy időtengelyt a Föld átlagos hőmérsékletével:
A kék területek a hideg időszakokat, a narancssárga területek a meleg időszakokat mutatják.
Az utolsó ilyen korszak a kis jégkorszak.
Ez az illusztráció a gleccserjég fúrására utal.
A Föld hőmérséklete és a levegő CO2-tartalma az időtengelyen jelenik meg.
Itt a 22 000 évvel ezelőtti és a 10 000 évvel ezelőtti időszakot vesszük figyelembe.
A hőmérséklet-változások esetében látható, hogy a CO2-tartalom változása csak bizonyos idő elteltével következik
be, és csak körülbelül 600-1300 évvel később.
Ez azt jelzi, hogy a levegő CO2-tartalmának változása nem lehet a hőmérsékletváltozás
oka, hanem inkább annak következménye.
Az elmúlt évtizedek hosszú távú klímaváltozás okait feltáró
tudósok: Jan Veizer bochumi geológus és Nir Shaviv izraeli
asztrofizikus.
Együtt jöttek rá arra az ötletre, hogy a kozmikus sugárzás és a földi vízkörforgás
között kapcsolatnak kell lennie.
Az erősebb kozmikus sugárzás több felhőt hoz létre, és így lehűlést okoz.
De hogyan működik?
Ezt követte az 1990-es években Henrik Svensmark és Eigil Friis Christensen.
Felfedezték, hogy a Nap alacsonyabb mágneses mezeje kevesebb napfoltot eredményez, ami viszont
a napszél gyengülését okozza.
Ennek eredményeként több kozmikus sugárzás éri el a Földet, ami a 3200
méter alatti felhőtakaró növekedéséhez vezet.
Ennek eredményeként több napfényt ver vissza az űrbe, ami a Földet hidegebbé teszi.
Ezt az összefüggést a komoly éghajlatkutatók széles körben elismerik.
Ez a kép azt mutatja, hogy a Földön a levegő átlaghőmérséklete az elmúlt 3200 évben
időszakosan váltakozva emelkedett és csökkent.
A körülbelül 1000 éves hőmérsékleti ciklus egy körülbelül 230 éves
hőmérsékleti ciklust fed le.
A Római Birodalom idején meleg volt, a népvándorlás korában hideg, a középkorban ismét meleg,
a reneszánsz idején hideg, és körülbelül a 18. század óta ismét emelkedik a hőmérséklet.
Az éghajlatot tehát a Nap határozza meg.
A napfoltok 200 éves ciklusa az ezredforduló környékén érte el a maximumát.
9000 éve nem volt olyan aktív, mint 2000 körül volt!
2 Co2 és az üvegházhatás: igazság és hazugság a létfontosságú nyomgázról
Az üvegházhatás, ismertebb nevén a légköri hatás 33 Celsius-fokkal emeli a Föld átlaghőmérsékletét
- 18 °C-ról + 15 °C-ra, amint azt a szakértők a fizikai sugárzási törvények
segítségével kiszámították.
Ennek 60 %-a, azaz 20 fok vízgőz, és csak 15 %-a, azaz 5 fok szén-dioxid.
Hogyan működik az üvegházhatás?
Az úgynevezett üvegházhatás a Föld sugárzási egyensúlyát jelenti:
A Nap energiát sugároz a Földre, főként fényt.
A föld elnyeli a fény nagy részét, felmelegszik és egy kis részét visszaveri.
A Föld is hőt sugároz a világűrbe.
A légkörben lévő egyes gázok, elsősorban a vízgőz, de a CO2 is elnyeli
a Föld hősugárzásának egy részét, ami a légkör felmelegedését okozza.
Dióhéjban:
Az üvegházhatás a Föld hősugárzásának egy részét a levegőben lévő vízgőz, CO2
és más gázok által történő elnyelése.
Ez a Föld hőmérsékletének emelkedéséhez vezet.
Abszorpció: Bizonyos gázok képesek a hősugárzást elnyelni és mozgási energiává
alakítani (= felmelegedés).
Ez olyan hullámhosszakon történik, amelyek nem a Napból, hanem a Föld felszínéről származnak.
Ha egy bizonyos hullámhosszúságú sugárzást használnak ki, akkor azt telítettnek tekintik.
Ilyenkor telített abszorpciós sávokról beszélünk.
A CO2 abszorpciós sávjai nagyrészt telítettek.
Következtetés: A
16. oldalon a "Megmentheti-e az ember az éghajlatot?" című kivonatban Bennett és csapata írja:
A légkör széndioxid-tartalmának növekedésének üvegházhatását nagymértékben
csökkenti az egyetlen releváns abszorpciós sáv már meglévő telítettsége.
Ez a tény önmagában megkérdőjelezi az éghajlatvédelmi intézkedések értelmét.
Tehát ne féljünk a légkörben lévő több CO2-től!
Ez a grafikon a CO2 mennyisége és a hőmérséklet közötti elképzelhető összefüggéseket mutatja.
A felső zöld görbe exponenciális.
Lineáris középen.
Az alsó görbe pedig logaritmikus.
Kiderült, hogy a függőség a valóságban logaritmikus.
Ez azt jelenti, hogy minden további egység
A CO2 kevésbé járul hozzá a hőmérséklet-emelkedéshez, mint elődje.
A CO2-koncentráció növekedésével a helyzet egyre nyugodtabbá válik!
Ez a diagram azt mutatja, hogy minden további CO2 a levegőben egyre kisebb
hatással van a Föld hőmérsékletére!
A következő ábra azt mutatja, hogy a CO2 valójában az élet gáza.
A CO2-tartalom növekedésével a terméshozam is növekszik.
Összefoglaljuk: Az éghajlatváltozásnak
kizárólag asztrofizikai okai vannak.
Egyesek azonban azt állítják, hogy ez a CO2 üvegházhatásának
köszönhető. Ez valóban létezik, de gyakorlatilag hatástalan.
A démonizált CO2 valójában az élet gáza!
Akkor miért a hisztérikus kiáltozás az éghajlati katasztrófáról?
3. Ki áll az emberiség történetének legnagyobb hazugsága mögött?
Egy német menedzser és gazdasági újságíró első kézből tapasztalta az
éghajlati hazugság kialakulását: Hartmut Bachmann.
A klímakatasztrófa hazugsága című könyvében írja:
Nincs éghajlati katasztrófa.
Ez egy kitaláció.
Ez egy ötletként, sokkoló divatszóként született 20 évvel ezelőtt (1986 közepén).
Ezután kereskedelmi körökbe került, ahol nem sokat hezitáltak azzal kapcsolatban, hogy hogyan lehetne értékesíteni.
A hirdetések felkerültek.
A média elsőként igyekezett részt venni egy gigantikus üzletben, amely mostanra saját életet kezd élni,
és amelyet megfelelő törvények támogatnak.
Timothy Wirth, az ENSZ Alapítvány elnöke a következőket mondta: "Meg kell lovagolnunk
ezt a globális felmelegedést.
Még ha a globális felmelegedés elmélete téves is, a gazdaság- és környezetvédelmi
politika szempontjából helyesen cselekszünk.
David Brower, a Sierra Club tagja és különböző környezetvédelmi szervezetek,
köztük a Föld Barátai alapítója kifejtette:
"A cél most egy szocialista újraelosztó társadalom, amely a természet
megfelelő őrzője és a társadalom egyetlen reménye.
Christine Stewart, volt kanadai környezetvédelmi miniszter felszólal:
Nem számít, hogy a globális felmelegedés tudománya nyíltan hazug.
[...] Az éghajlatváltozás kínálja a legjobb lehetőséget arra, hogy igazságosságot és egyenlőséget teremtsünk a világban.
Stephen Schneider professzor, számos IPCC-jelentés vezető szerzője a következőket
mondja: "Félelmetes forgatókönyveket kell alkotnunk, leegyszerűsített drámai kijelentéseket kell tennünk,
és nem szabad felhajtani a kételyeket.
[...] Mindannyiunknak magunknak kell eldöntenünk, hogy őszintének
vagy hatékonynak akarunk-e lenni.
Michael Crichton a "Félelemben a világ" című thrillerében írta le az ilyen
kijelentések és nézetek hatásait:
Ha az igazság keresése összekeveredik a politikai érdekek védelmével,
akkor a tudás keresése a hatalomra való törekvéssé silányul.
[... ] Ezért a tudomány és a politika összefonódása borzalmas kombináció.
[...] Meg kell győződnünk arról, hogy amit tudásként mutatunk be
a világnak, az valóban objektív és őszinte.
A Szövetségi Környezetvédelmi Ügynökség is megerősítette, hogy a CO2 abszorpciós
sávjai már nagyrészt telítettek.
Ez azt jelenti, hogy az újonnan hozzáadott CO2 csak kis mértékben növelheti az üvegházhatást.
Íme egy tanulságos kiegészítés a 97-es mítoszhoz:
a tudósok 97%-a egyetért abban, hogy a jelenlegi globális felmelegedés az ember
okozta CO2-kibocsátásnak köszönhető.
A 12 000 tudományos publikáció elemzését kategóriákra osztották.
Két kategóriát, amelyekhez a dolgozatok többségét rendelték,
irrelevánsnak minősítettek.
A célcsoportnak ez a kétes szelektív kiválasztása elérte a kívánt 97%-os eredményt.
Végül egy kiegészítés a témához: Megmentheti-e az emberiség az éghajlatot?
Ez volt a címe a 2015-ös párizsi klímakonferenciának, amelyet az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület (IPCC) szervezett.
Az úgynevezett Párizsi Megállapodásban megállapodtak a CO2-kibocsátás 2030-ig történő globális csökkentéséről?
Egyáltalán nem!
A legfontosabb országok csökkentési kötelezettségvállalásai a CO2-kibocsátás
jelentős növekedését eredményezik.
Következtetés: Németország éghajlat-politikája merev célkitűzéseivel legfeljebb 1,6 %-kal csökkentheti a globális
kibocsátás tervezett növekedését.
A német széntüzelésű erőművek leállítása csak 0,55%-kal
csökkentené a globális kibocsátást.
A párizsi éghajlat-változási megállapodás lehetővé teszi Kína számára, hogy hatalmas CO2-kibocsátás-növekedést érjen
el, amihez képest Európa megtakarítása elhanyagolható.
Kína és India nagyszámú új széntüzelésű erőművet épít és üzemeltet, míg Németország a bolygó megmentése
érdekében le akarja állítani a saját erőműveit.
Ezen a ponton még azok is belátják, akik a CO2-t károsnak tartják az éghajlatra nézve,
hogy a CO2-kibocsátás újraelosztásának politikájának semmi köze az éghajlatvédelemhez.
Németország éghajlat-politikája, amely szerint meg akarja menteni a bolygót,
csak ürügy a további újraelosztási tervekhez.
Sem országunknak, sem a világ népességének nem teszünk szívességet, ha továbbra is bedőlünk ennek az éghajlatmentő hazugságnak.