Dieselalennuksen peruuttaminen oli viimeinen pisara maanviljelijöille.
Heidän vastalauseensa pureutuvat siihen, mikä koko pk-yrityssektoria liikuttaa.
Politiikasta on tullut täysin irrallaan ihmisten elämän todellisuudesta.
Talousasiantuntija Ernst Wolff asettaa Saksan maanviljelijöiden mielenosoituksiin liittyvät
nykyiset tapahtumat laajempaan kontekstiin.
Hänen mielestään kyse on paljon muustakin kuin vain verohelpotusten peruuttamisesta.
WHO:n pomo Tedros julisti viime vuonna:
Elintarvikejärjestelmämme vahingoittavat ihmisten ja maapallon terveyttä.
Elintarvikejärjestelmät aiheuttavat yli 30 prosenttia kasvihuonekaasupäästöistä ja ovat vastuussa lähes kolmanneksesta maailmanlaajuisesta tautitaakasta.
Elintarvikejärjestelmien uudelleenjärjestely on siksi välttämätöntä.
Agenda 2030, YK:n vuonna 2015 hyväksymä päätöslauselma, toteaa: Olemme päättäneet
ryhtyä rohkeisiin ja uudistaviin toimiin, joita tarvitaan kiireellisesti, jotta
maailma saadaan kestävyyden ja kestävyyden tielle....
Tässä yhteydessä käy selväksi, että nykyinen politiikka ei ole todellinen ongelma:
Kyse on maailmanlaajuisesta muutoksesta ja elintarvikehuollon lisääntyvästä monopolisoinnista
ilmastonsuojelun varjolla.
Talousasiantuntija Ernst Wolff analysoi maanviljelijöiden mielenosoituksiin liittyvää nykyistä kehitystä seuraavasti:
Hei, täällä Ernst Wolf.
Saksan maanviljelijäliitto kutsuu yhdessä osavaltioiden maanviljelijäjärjestöjen kanssa koolle valtakunnallisen
toimintaviikon 8. tammikuuta alkaen, joka huipentuu 15. tammikuuta Berliinissä järjestettävään
suurmielenosoitukseen.
Virallisena syynä tähän on se, että koalitiohallitus suunnittelee maatalousdieselin ja
ajoneuvoveron verohelpotusten poistamista.
Maanviljelijöiden viha ei ole yllättävää, kun otetaan huomioon, että heihin
on kohdistunut kasvavia paineita jo vuosia.
Tämän seurauksena yhä useammat pienet ja keskisuuret maatilat joutuvat luopumaan ja
tekemään tilaa suurille maatalousyrityksille.
Tilanne on lukuina ilmaistuna seuraava:
Vuonna 1995 Saksassa oli vielä noin 390 000 maatilaa, mutta vuonna 2020, neljännesvuosisata
myöhemmin, niitä on enää noin 240 000.
Euroopan unionin luvut ovat vielä hälyttävämpiä.
Vuodesta 2005 vuoteen 2020 eli vain 15 vuodessa maatilojen määrä vähenee
14,4 miljoonasta 9,1 miljoonaan.
Tämä vastaa noin 37 prosentin laskua.
Kuten näette, keskittymisprosessi on edennyt nopeasti niin maataloudessa kuin teollisuudessakin pienten ja keskisuurten
yritysten kustannuksella, mikä on johtanut voimakkaaseen uudelleenjakoon alhaalta ylöspäin.
Viimeisten kolmen vuoden aikana viljelijöiden tilanne on huonontunut.
Edellä kuvattujen rakennemuutosten lisäksi myös toimitusketjut ovat romahtaneet
lukitusten seurauksena.
Lisäksi maatalouskoneiden huolto ja korjaus on vaikeutunut sirujen puutteen vuoksi, tiemaksut ja
hiilidioksidiverot ovat nousseet, lannoitteiden hinnat ovat nousseet
erityisesti Ukrainan sodan vuoksi ja lainanotto on vaikeutunut Euroopan keskuspankin
koronnoston vuoksi.
Mutta siinä ei ole vielä kaikki.
Tämä ongelmien tulva on myös pahentunut.
Tämä johtuu yhä uusista byrokraattisista säännöistä ja määräyksistä.
Lähes kaikki ilmaston nimissä.
Ei kuitenkaan ole sattumaa, että yhä useammat maanviljelijät ovat häviämässä selviytymistaistelunsa tällä tavoin ja
joutumassa kansainvälisten maatalousyritysten uhreiksi.
Elämme parhaillaan maailmanlaajuista taloudellista ja sosiaalista käännekohtaa,
digitaalisen aikakauden alkua.
Tämä johtaa kuitenkin siihen, että kyseessä on häviävän pieni vähemmistö.
Ja ilman, että enemmistöllä on minkäänlaista sananvaltaa.
Tämä vähemmistö, vaikutusvaltaisten rahoitus- ja tietotekniikkaryhmien muodostama kartelli, pyrkii useisiin tavoitteisiin,
jotka tunnetaan nyt myös nimellä Great Reset.
Se haluaa rekisteröidä meidät kaikki biometrisesti,
se haluaa pakottaa meidät kaikki uuteen rahaan eli digitaaliseen keskuspankkirahaan ja
se haluaa järjestää maatalouden uudelleen alusta alkaen.
Tämä tapahtuu niin sanotun älykkään maatalouden avulla.
Näitä ovat esimerkiksi traktoreiden ja laitteiden työn automatisointi,
lennokkien tai työrobottien käyttö ja tekoälyn käyttö esimerkiksi
algoritmien soveltamisen kautta kasvinviljelyssä.
Mutta siinä ei ole vielä kaikki.
Maatalouden suuri uudelleenkäynnistys perustuu pääasiassa synteettisen
biologian tuloksiin eli geneettisesti muunnettuihin
siemeniin ja viime aikoina myös laboratoriossa
tuotettuun lihaan.
Suuren uudelleenkäynnistyksen päähenkilöt myyvät meille kaiken tämän toimenpiteinä, jotka toteutetaan
etujemme mukaisesti ilmastonmuutoksen torjumiseksi.
Siemeniä on kuulemma manipuloitava, jotta kasvit olisivat ilmastonmuutosta kestäviä.
Ja laboratoriossa kasvatetun lihan on korvattava tavallinen liha.
Koska naudat, siat ja lampaat tuottavat liikaa metaania.
Mikään tästä ei ole satiiria, vaan katkeraa todellisuutta.
Taustalla on miljardien eurojen liiketoiminta, johon on jo
osallistunut lukuisia suuria sijoittajia.
Mutta se tarkoittaa myös maatalouden täydellistä alistamista näille sijoittajille.
Tämä johtuu siitä, että lisenssit ja patentit sekä ilmastokestäviin siemeniin että ilmastoneutraaliin
laboratoriolihaan eivät tietenkään mene viljelijöille vaan kartellin edustajille.
Meidän olisi ymmärrettävä, että älykkäällä maataloudella voidaan pelastaa maailma
yhtä vähän kuin muulla ilmasto-ohjelmalla.
Älykäs maatalous on pelkkää valtavaa bisnestä, joka hyödyttää pientä
vähemmistöä, ja se on myös maatalouden loppu sellaisena kuin me sen tunnemme.
Poliitikoilla, jotka ovat lähes täysin alistaneet itsensä Suuren uudelleenkäynnistyksen asialistalle, on erityisen
häpeällinen rooli tässä kohtalokkaassa kehityksessä.
Vihreät, joilla on tällä hetkellä talous- ja maatalousministeriö, ovat osoittautuneet
Saksan koalitiossa viljelijöiden suurimmiksi liikennevalojärjestelmän vastustajiksi.
He eivät tunnu tuntevan rajoja, kun on kyse maanviljelijöiden ajamisesta yhä
ahtaammalle ja punaisen maton levittämisestä suursijoittajille.
Mutta mitä mieltä viljelijäjärjestö on tästä kehityksestä?
Sitä on vaikea uskoa, mutta maanviljelijäjärjestö ei ole vain avuton sen
edessä, vaan se itse asiassa edistää sitä.
Hänen verkkosivuiltaan voi lukea, että hän tukee kaikkia Yhdistyneiden Kansakuntien ilmastotavoitteita
ja ilmastohuippukokousten tavoitteita ja on täysin niiden CO2-ohjelman takana.
Hän oli jopa näytteilleasettajien ja sponsoreiden joukossa Karlsruhessa marraskuussa
pidetyssä vihreiden puoluekokouksessa.
Mutta mikä sai maanviljelijäyhdistyksen kutsumaan koolle toimintaviikon ja
suuren mielenosoituksen tammikuussa 2024?
Oletettavasti erityisesti pienten ja keskisuurten maatilojen kasvava tyytymättömyys,
joka on purkautunut lukuisissa paikallisissa ja alueellisissa mielenosoituksissa viime viikkoina
ja kuukausina, jotka puolestaan uhkaavat muuttua tulipaloksi.
Näin ollen voidaan olettaa, että maanviljelijäyhdistys ei reagoi mielenosoituksiin täysin vapaaehtoisesti
vaan pikemminkin puhtaasta itsesuojelusta ja joutuu antamaan periksi ruohonjuuritason painostuksen vuoksi.
Tarkoittaako tämä, että meidän pitäisi hylätä nämä mielenosoitukset?
Ei, päinvastoin.
Jos todella haluatte auttaa maanviljelijöitä, teidän pitäisi käyttää koko ensi viikko siihen, että annatte heille tosiasioihin perustuvaa tietoa, jotta he ymmärtäisivät, että kyse on paljon muustakin kuin vain veroetujen poistamisesta, että koko heidän ammattikuntansa perusta viedään ja että jos he haluavat puolustaa itseään menestyksekkäästi Great Reset -hanketta vastaan, he eivät saa missään tapauksessa jättää kohtaloaan maanviljelijäjärjestön virkamiesten varaan.