Zrušenie zľavy na naftu bolo pre poľnohospodárov poslednou kvapkou.
Ich protesty sa dotýkajú podstaty toho, čo hýbe celým odvetvím MSP.
Politika sa úplne odtrhla od reality života ľudí.
Finančný expert Ernst Wolff dáva súčasný vývoj okolo protestov poľnohospodárov
v Nemecku do širšieho kontextu.
Podľa jeho názoru ide o oveľa viac než len o zrušenie daňových úľav.
Šéf WHO Tedros minulý rok vyhlásil:
Naše potravinové systémy poškodzujú zdravie ľudí a planéty.
Potravinové systémy prispievajú k viac ako 30 % emisií skleníkových plynov a sú zodpovedné za takmer tretinu globálneho zaťaženia chorobami.
Reorganizácia potravinových systémov je preto nevyhnutná.
V Agende 2030, rezolúcii OSN prijatej v roku 2015, sa uvádza: Sme odhodlaní podniknúť
odvážne a transformačné kroky, ktoré sú naliehavo potrebné na to, aby
sa svet dostal na cestu udržateľnosti a odolnosti...
Tu je jasné, že súčasná politika nie je skutočným problémom:
Ide o globálnu transformáciu a rastúcu monopolizáciu dodávok potravín pod
zámienkou ochrany klímy.
Finančný expert Ernst Wolff analyzuje súčasný vývoj okolo protestov poľnohospodárov takto: Dobrý
deň, tu Ernst Wolf.
Nemecké združenie poľnohospodárov spolu s krajinskými združeniami poľnohospodárov vyzýva na
celonárodný týždeň akcií od 8. januára, ktorý vyvrcholí 15. januára
veľkou demonštráciou v Berlíne.
Oficiálnym dôvodom je plánované zrušenie daňových úľav na poľnohospodársku naftu a daň z
motorových vozidiel zo strany vládnej koalície.
Hnev poľnohospodárov nie je prekvapujúci, keď si uvedomíme, že sú už
roky vystavení čoraz väčšiemu tlaku.
V dôsledku toho sa čoraz viac menších a stredných poľnohospodárskych podnikov musí vzdať a uvoľniť
miesto veľkým poľnohospodárskym podnikom.
V číslach je situácia vyjadrená takto:
Zatiaľ čo v roku 1995 bolo v Nemecku ešte približne 390 000 poľnohospodárskych podnikov, v roku 2020, teda o
štvrťstoročie neskôr, ich bude len približne 240 000.
Údaje o Európskej únii sú ešte alarmujúcejšie.
Od roku 2005 do roku 2020, t. j. v priebehu 15 rokov, klesol počet poľnohospodárskych
podnikov zo 14,4 milióna na 9,1 milióna.
To zodpovedá poklesu o približne 37 %.
Ako vidíte, v poľnohospodárstve, ako aj v priemysle, došlo k rýchlemu postupu koncentrácie
na úkor malých a stredných podnikov, a tým k silnému prerozdeleniu zdola nahor.
Za posledné tri roky sa situácia poľnohospodárov zhoršila.
Okrem už opísaných štrukturálnych zmien došlo v dôsledku výluk aj k zrúteniu
dodávateľského reťazca.
Okrem toho aj náročnejšia údržba a oprava poľnohospodárskych strojov v dôsledku nedostatku štiepky,
zvýšenie mýta a daní z CO2, nárast cien hnojív, najmä v dôsledku vojny
na Ukrajine, a ťažšie požičiavanie v dôsledku zvýšenia úrokových sadzieb Európskou
centrálnou bankou.
To však nie je všetko.
Tento nápor problémov sa ešte prehĺbil.
Dôvodom sú stále nové byrokratické pravidlá a predpisy.
Takmer všetko v mene klímy.
Nie je však náhoda, že čoraz viac poľnohospodárov takto prehráva boj o prežitie a stáva sa obeťou medzinárodných
poľnohospodárskych korporácií.
V súčasnosti zažívame celosvetový hospodársky a sociálny zlom,
úsvit digitálneho veku.
Tým sa však dostávame k mizivej menšine.
A to bez toho, aby sa väčšina mohla vyjadriť.
Táto menšina, kartel mocných finančných a IT skupín, sleduje niekoľko cieľov, ktoré
sú teraz známe aj ako Veľký reset.
Chce nás všetkých biometricky registrovať,
chce nám všetkým vnútiť nové peniaze, t. j. digitálne peniaze centrálnej
banky, a chce od základov reorganizovať poľnohospodárstvo.
A to prostredníctvom tzv. inteligentného poľnohospodárstva.
Patrí medzi ne automatizácia práce traktorov a zariadení, používanie dronov alebo
pracovných robotov a využívanie umelej inteligencie, napríklad prostredníctvom
uplatňovania algoritmov pri pestovaní rastlín.
To však nie je všetko.
Veľký reset v poľnohospodárstve je založený predovšetkým na
výsledkoch syntetickej biológie, t. j.
geneticky modifikovaných semenách a najnovšie
aj na laboratórnom mäse.
Protagonisti Veľkého resetu nám to všetko predávajú ako opatrenia, ktoré sa prijímajú
v našom záujme v boji proti zmene klímy.
Údajne je potrebné manipulovať so semenami, aby boli rastliny odolné voči zmene klímy.
A laboratórne vypestované mäso musí nahradiť normálne mäso.
Pretože dobytok, ošípané a ovce vypúšťajú príliš veľa metánu.
Nič z toho nie je satira, ale trpká realita.
Za tým sa skrýva podnikanie v hodnote miliárd eur, do ktorého
už vstúpili mnohí významní investori.
Znamená to však aj úplné podriadenie poľnohospodárstva týmto investorom.
Je to preto, lebo licencie a patenty na osivá odolné voči klimatickým zmenám a na laboratórne mäso, ktoré je
neutrálne voči klimatickým zmenám, samozrejme nedostávajú poľnohospodári, ale zástupcovia kartelu.
Mali by sme si uvedomiť, že inteligentné poľnohospodárstvo prispeje k záchrane sveta
rovnako málo ako zvyšok klimatickej agendy.
Inteligentné poľnohospodárstvo nie je nič iné ako obrovský biznis
v prospech malej menšiny a zároveň koniec poľnohospodárstva, ako ho poznáme.
Politici, ktorí sa takmer úplne podriadili agende veľkého resetu, zohrávajú v tomto osudovom
vývoji mimoriadne neslávnu úlohu.
Zelení, ktorí v súčasnosti zastávajú ministerstvá hospodárstva a poľnohospodárstva, sa v rámci
nemeckej koalície ukázali ako najväčší odporcovia semaforového systému pre poľnohospodárov.
Zdá sa, že nepoznajú hranice, keď ide o to, ako poľnohospodárov stále viac zatlačiť
do kúta a rozprestrieť červený koberec pre veľkých investorov.
Čo si však o tomto vývoji myslí združenie poľnohospodárov?
Je ťažké tomu uveriť, ale združenie poľnohospodárov je voči nej
nielen bezmocné, ale ju dokonca podporuje.
Na jeho webovej stránke sa môžete dočítať, že podporuje všetky klimatické ciele
OSN a ciele klimatických samitov a plne podporuje ich agendu týkajúcu sa CO2.
Bol dokonca medzi vystavovateľmi a sponzormi na novembrovej konferencii
Strany zelených v Karlsruhe.
Čo však viedlo združenie poľnohospodárov k tomu, aby v januári 2024 vyzvalo na
týždeň akcií s veľkou demonštráciou?
Pravdepodobne ide o rastúcu nespokojnosť najmä malých a stredných poľnohospodárskych
podnikov, ktorá sa v posledných týždňoch a mesiacoch prejavila v početných miestnych a
regionálnych protestných akciách, ktoré môžu prerásť do požiaru.
Možno preto predpokladať, že združenie poľnohospodárov nereaguje na protesty úplne
dobrovoľne, ale skôr z čistého pudu sebazáchovy a musí ustupovať tlaku zdola.
Znamená to, že by sme mali tieto protestné akcie odmietnuť?
Nie, práve naopak.
Ak chcete poľnohospodárom skutočne pomôcť, mali by ste celý budúci týždeň využiť na to, aby ste im poskytli vecné informácie a aby si uvedomili, že ide o oveľa viac ako len o zrušenie daňových úľav, že celá ich profesia má prísť o základy a že ak sa chcú úspešne brániť proti veľkému resetu, nesmú v žiadnom prípade ponechať svoj osud na úradníkov združenia poľnohospodárov.