Všichni víme, že čísla a statistiky nejsou pro každého šálkem čaje.
Mnozí rádi přenechají průzkum a analýzu odborníkům a důvěřují předloženým výsledkům.
Ne vždy si však necháte dobře poradit.
Například v případě údajů o počtu úmrtí zveřejněných Federálním statistickým
úřadem v období Corony.
Všichni jsme byli svědky toho, jak úřad po vypuknutí krize v roce
2020 oznámil výraznou nadúmrtnost.
Většina lidí věděla, že pandemie si vybírá oběti a že každý, kdo se
chce chránit, se musí nechat očkovat.
Vyvolaný strach měl svůj účinek.
V letech 2021 a 2022 však bude situace jiná.
Rozsáhlá kampaň dosáhla svého cíle.
Většina populace byla očkována.
Podle oficiálních zpráv již nebyly zjištěny žádné
nesrovnalosti v úmrtnosti.
Jak však zjistil vědec zabývající se obchodními informacemi Marcel Barthes, je to naprostá lež.
Citace Pečlivě porovnával nezpracované údaje a dospěl k překvapivým výsledkům.
Zjistil, že v rozporu s oficiálními prohlášeními nedošlo v roce 2020 k nadměrné úmrtnosti.
V následujících dvou letech... ... zemřel nejen alarmující počet lidí,
ale také nápadně vysoký počet mužů a žen středního a mladšího věku.
Poprvé se také ukázalo, že úmrtnost má nebývalý, zcela netypický
průběh v závislosti na ročním období.
Marcel Barthes ukazuje podivné chyby, kterých se úřady dopouštějí
při práci s oficiálními údaji.
Jak je možné, ptá se autor, že se veřejná komunikace
tolik odchyluje od prvotních údajů?
Podívejte se nyní na videopřednášku a rozšiřte tyto důležité informace ve svém okolí.
Proces úmrtí v nezpracovaných datech
Video příspěvek Marcela Barze (Jüterbog, 20. listopadu
2023) O tomto videu... Oficiální údaje Spolkového statistického úřadu nade vší
pochybnost ukazují, že v letech 2021 a 2022 zemřely v Německu tisíce lidí.
Ještě horší je, že nápadná úmrtnost poprvé postihuje i mladší věkové skupiny.
Proč o tom nevidíme, neslyšíme nebo nečteme v médiích?
Jaké smrtelné nebezpečí postihlo naši populaci?
Jakou roli hraje Spolkový statistický úřad ve Wiesbadenu?
V této přednášce ukážu oficiální údaje o úmrtích a podivné chyby,
kterých se naše úřady při jejich zveřejňování dopouštějí.
My občané nejsme o procesu smrti poctivě informováni.
Ano, jmenuji se Marcel Barz.
Je mi 48 let.
Pocházím z okolí Berlína, přesněji z městečka Jüterbock.
A já jsem kvalifikovaný podnikový IT specialista.
Jinými slovy, pracuji s daty a čísly.
A protože to vždycky dělám tak přesně a znovu počítám, vysloužila jsem si titul fazolového
počtáře, na který jsem docela pyšná.
Tématem by tedy měly být události úmrtí v nezpracovaných datech.
Surovými daty myslím nezměněná data.
Nedívám se tedy na hotové tiskové zprávy nebo grafiky, ale získávám balíčky dat,
které jsou co nejpodrobnější, a pak začínám počítat celkové
součty, vytvářet grafiku a podobně.
To je to, co myslím surovými daty.
A když přijde na umírání, je to to, o co jde...
Otázkou je, zda v Německu zemřelo mnoho nebo málo lidí.
Tedy nejen počet lidí, ale také posouzení, zda jich bylo
více nebo méně než obvykle?
Nic víc. To je otázka.
A protože někteří lidé jsou trochu podráždění, když mluvím o mrtvých tak
nenuceně, chci rovnou říct, že vím, že je tu i citová rovina.
Kdo někdy ztratil příbuzného, ví, co mám na mysli.
Ale na tyto údaje se dívám jen jako vědec.
Dnes jsou to údaje o úmrtnosti a zítra to mohou být fyzické údaje
a data a zeměpisné údaje atd.
Ve skutečnosti jsem jen statistik.
Pochopte prosím, co chci říci.
Nedávno mi jeden přítel řekl: "Proč to vlastně děláš?
Sedíte tam celé týdny a hrabete se v surových datech.
To vše jsou potvrzené poznatky.
Stačí si to vygooglit a budete přesně vědět, kolik lidí zemřelo
a zda jich bylo hodně nebo málo.
Existují odborníci, kteří celý den nedělají nic jiného a jsou placeni
za to, aby tyto údaje zjišťovali.
Proč bychom měli pochybovat o tom, že je něco špatně, že se dělají chyby?
A před třemi nebo čtyřmi lety bych sám...
Před třemi lety bych uvažoval a mluvil stejně.
Ale mezitím se mi prostě stalo tolik věcí, že dnes musím říct,
že se tu dělají chyby.
A to je vlastně hlavní poselství mé prezentace.
Úmrtí nebyla zobrazena tak, jak je vidíme v nezpracovaných datech.
Chci to dokázat a chci to říct hned teď.
Chci to říct hned.
Závěr prezentace.
To, co vidím v hrubých údajích, tedy v hrubých údajích o počtu úmrtí,
je zcela opačné, než si myslí veřejnost.
A tak tomu skutečně je, tj. počet mrtvých v roce 2020.
Veřejné mínění je takové, že v důsledku pandemie u nás došlo k nápadně vysokému počtu úmrtí.
A já sám jsem byl přesvědčen, že je to... Je v roce 2020,
a tam také mluvíme o chování lidí.
Ano, sám jsem se bál smrti, bál jsem se viru.
Když se podívám na nezpracované údaje, vidím pravý opak.
Nejenže v roce 2020 nevidím žádné anomálie.
V roce 2020 dokonce vidím historicky nejnižší počet úmrtí.
A otázka zní, jak je možné, že je to tak daleko od sebe?
Co lze z údajů vyčíst a co si o tom myslí veřejnost.
A já to budu tvrdit, ale také to podrobně
vysvětlím v prezentaci.
A nejen to, že to tak bylo v roce 2020.
V roce 2022, a to použiji jako druhý příklad, to bude přesně
naopak, než si veřejnost myslí.
Zatímco tedy veřejnost zastává názor, že v počtu úmrtí již nejsou žádné abnormality.
A podle toho je normální i chování lidí.
O úmrtnosti už nikdo nemluví.
Mluvíme o Ukrajině, mluvíme o Izraeli.
Existují zcela odlišná témata.
Corona je tak včerejší.
Když se podívám na údaje o úmrtnosti, vidím tyto anomálie.
Ano, to, co si mnozí mysleli, že vidí v roce 2020, já nyní vidím v číslech úmrtí.
A dramatická část.
Tyto anomálie vidím i v mladších věkových skupinách, u kterých jsem takové
vzorce v minulosti nikdy neviděl.
Nyní však pozoruji znatelný nárůst počtu mladých lidí, kteří umírají, a to je opravdu dramatické.
A otázkou je, odkud veřejnost pochází, nebo řekněme, odkud tato
surová data vlastně pocházejí?
Z jakého zdroje to tvrdím?
Takže si je pořídím.
Nezpracované údaje Spolkového statistického úřadu.
Ano, existují databáze, do kterých může kdokoli vstoupit a stáhnout si data.
A na Spolkovém statistickém úřadě jsou volně přístupné úmrtnostní tabulky.
Toto je moje databáze nezpracovaných dat.
A když si teď položíte otázku, odkud se vlastně veřejné mínění bere nebo kde se vytváří?
Pak si ovšem pomyslíte, že to jsou média, která informují o tom, co se děje se smrtí.
Média si však údaje o úmrtnosti nevymýšlejí; vše, co se
o úmrtnosti zveřejňuje, je ve skutečnosti to, co veřejnosti sděluje
Spolkový statistický úřad - a jsme opět u stejného úřadu.
Veřejná komunikace úřadu prostřednictvím tiskových zpráv, speciálních
analýz a tiskových konferencí je tedy v konečném důsledku tím, co média šíří.
A co si myslí veřejnost.
A otázka nyní vlastně zní, jak je možné, že se komunikace s veřejností ve Spolkovém
statistickém úřadě tolik odchyluje od skutečného obrazu v surových datech?
A vím, že to je vážné obvinění, které zde vznáším.
Teď vám to ale vysvětlím podrobněji.
A za druhé.
Na druhou stranu to nyní podrobně zdůvodním.
Jedná se o výsledek dvouletého intenzivního výzkumu, dlouhého dialogu s vedoucími odpovědných
oddělení Spolkového statistického úřadu, několika žádostí podle zákona o svobodném
přístupu k informacím, dotazů v tisku atd.
Pokud si tedy nyní myslíte, že to, co zde říkám, je pravda, a už jste to
věděli, pak opravdu není důvod poslouchat tuto přednášku.
Ale pokud si myslíte, že to, co zde říkám, je nesmysl, pokud jste pobouřeni tímto
mým tvrzením, pak bych vás chtěl požádat, abyste se na
to podívali a vyvrátili mi to.
Spočítejte si to, je to snadné.
Ukážu vám, kde údaje získat a jak je zkontrolovat.
Spočítejte si to, a pokud jsem udělal chybu, řekněte mi to.
Také sem vložím svou e-mailovou adresu.
Jsem připraven na jakoukoli diskusi.
Ale pokud si to spočítáte a zjistíte, že to, co tu říkám, je pravda, pak prosím
nepište mně, ale přímo těm, kteří jsou za to zodpovědní.
Protože věřím, že jediným způsobem, jak to tady změnit, je tlak veřejnosti.
Protože se už dva roky snažím situaci objasnit a promluvit
si s odpovědnými osobami.
Nikam to nevede.
Jedinou cestou je tlak veřejnosti.
Tak mi prosím dokažte, že se mýlím, ověřte si to a spočítejte si to sami.
A nenechte se od tohoto přesvědčení odradit ověřovateli faktů.
provést přezkum.
Jsem si jistý, že faktografové se vrátí a všechno, co tu řeknu, rozeberou na kousky.
Přesvědčte se sami.
Nenechte se odradit od počítání.
Dobře, tak to bylo obvinění.
Nyní se dostávám k důkazům.
Rád bych zde prošel těchto pět bodů a začal výběrem
klíčových čísel.
Pokud vás tedy zajímá úmrtnost v Německu, automaticky se dostanete ke speciálním
analýzám Spolkového statistického úřadu a tiskovým zprávám.
Když se podíváme na klíčové údaje, vidíme absolutní
čísla, počet úmrtí za rok.
Vidíme procenta pro hodnoty nadměrné úmrtnosti za měsíc nebo za rok.
A když se podíváte, najdete také klíčový údaj o průměrné
délce života a úmrtnosti.
Je to velmi odlišné.
A nyní je otázkou, které z nich jsou užitečné nebo smysluplné, aby bylo možné
učinit úsudek o úmrtnosti v Německu.
A začnu čísly o úmrtí.
Pokud se díváte pouze na počet případů, tedy na počet rakví,
můžete se nechat snadno zmást.
Pokud tedy populace neustále roste nebo pokud skupina, která roste, tedy skupina starších
lidí nad 80 let, silně roste, a vy se díváte pouze na počet úmrtí, pak nemůžete
posoudit míru úmrtnosti nebo dojde ke zkreslení a možná získáte zcela
nesprávný obraz.
Proto bych tento klíčový údaj neupřednostňoval.
A podívejme se na nadměrnou úmrtnost.
Abychom to mohli udělat, musíme se podívat a pochopit tento koncept.
Takže nadměrná úmrtnost, to je velmi dobrá otázka.
Nadměrná úmrtnost jednoduše znamená, že v daném období zemřelo více lidí, než se očekávalo.
Když si to spočítám pro naše město, tak například v Jüterburgu očekávám letos
100 úmrtí a na konci roku jich bylo 102, mám o dvě úmrtí více, než jsem očekával, takže
mám dvouprocentní nadúmrtnost.
Je to tedy docela jednoduchý koncept.
Nadúmrtnost v procentech jednoduše udává tuto takříkajíc deltu
mezi očekáváním a skutečností.
A jaké je očekávání, tj. tato předpokládaná hodnota?
Myslím, že je to něco jako křišťálová koule.
Například pro Jüterburg byla tato předpověď 100 mrtvých
a skutečnost je počet rakví.
A nadměrná úmrtnost je takříkajíc odchylkou křišťálové koule od reality.
Takový je koncept.
A křišťálová koule neznamená libovůli nebo hokus pokus, ale křišťálovou kouli ve smyslu, ano,
toto jsou matematické modely, které se ustálily a které se zabývají
historickými údaji o úmrtnosti.
Je však důležité si uvědomit, že neexistuje jen jedna křišťálová
koule, ale hned několik.
A toto je například křišťálová koule WHO.
A další je křišťálová koule Euromomo.
Jedná se o jinou křišťálovou kouli, která dává jiné očekávané hodnoty,
a tedy i jiné hodnoty nadměrné úmrtnosti.
Například tato sféra je, řekněme, sféra pojistně-matematických asociací.
A ten vzadu je možná ten ze Spolkového statistického úřadu.
A abych ukázal, jak taková křišťálová koule funguje, vezmu si jako příklad tuto křišťálovou
kouli Spolkového statistického úřadu a zjednoduším princip tak,
aby ho pochopil každý.
Takže křišťálová koule Spolkového statistického úřadu, mám ji tady, jmenuje
se mediánová metoda a funguje následovně.
Na Spolkovém statistickém úřadě je nyní zaměstnanec, který mluví s křišťálovou
koulí a říká: "Řekněte mi, co očekáváte pro Jüterburg.
Nyní se nacházíme ve 40. kalendářním týdnu.
Křišťálová koule, jaká je vaše očekávaná hodnota pro tento týden?
A pak křišťálová koule říká, že bych mohl říct, že to dělá Spolkový statistický úřad.
Takže je tu zaměstnanec, zatím mu budeme říkat Felix, a ten vede rozhovor s křišťálovou koulí
a ptá se, jaká je vaše očekávaná hodnota?
A křišťálová koule říká: Felixi, proč nejdeš do pojistně-matematických asociací, do kartotéky a nevezmeš
si složku z minulého roku pro Jüterburg a nepodíváš se, kolik lidí zemřelo ve 40. kalendářním týdnu.
A pak to udělá Felix a řekne: "Jedenáct, dobře," řekne křišťálová koule, "vrať
se do skříně a vezmi složku z předloňska.
Kolik jich bylo ve 40. kalendářním týdnu?
Dobře, devět mrtvých.
Zopakujte si složku před třemi lety a před čtyřmi lety, dobře, osmi a třinácti.
A nyní, říká křišťálová koule, najděte nejmenší číslo.
Dobře, to je osmička a ty ji teď rušíš.
Dobře, a vymažte i ten největší, to je třináct.
A pak zbývají čísla devět a jedenáct.
A hodnota, která je přesně uprostřed mezi devíti a jedenácti, tedy deset, je očekávaná
hodnota pro Jüterburg pro 40. kalendářní týden vypočítaná křišťálovou koulí.
Ano, takto skutečně funguje mediánová metoda v občanské společnosti.
Je to docela jednoduchý princip.
A nyní je Felix právě tím člověkem na Spolkovém statistickém úřadě, který dostává
do tabulky skutečné údaje o úmrtích.
Takže skutečnost, ano, počet rakví se počítá.
A nyní se ukázalo, že jich je jedenáct.
Takže křišťálová koule říkala deset a skutečnost byla jedenáct.
A teď Felix říká, aha, tady je odchylka.
Křišťálová koule říkala deset a skutečnost byla jedenáct.
Křišťálová koule má vždycky pravdu.
Něco se musí dít ve skutečnosti.
Kdo ví, co to je?
Může za to ozonová díra, změna klimatu?
Neví, co se děje.
Zavolá RKI. Ach, Corona.
Dobře, pak víme, že máme zvýšenou úmrtnost, říká křišťálová koule.
A to kvůli společnosti Corona.
Teď si to spočítá: za deset mrtvých je o jednoho víc.
Místo deseti jich je tedy jedenáct.
Má tedy desetiprocentní nadúmrtnost.
A to je pro Felixe alarmující číslo.
A teď dělá to, co musí.
Musí informovat veřejnost.
Ano, to znamená, že nyní dělá tiskové zprávy, píše zvláštní hodnocení, tiskové konference a říká,
že ve 40. kalendářním týdnu je v Jüterburgu desetiprocentní nadúmrtnost.
A nyní přicházejí novináři.
A řekněte: "To je ale příběh.
Deset procent v Jüterburgu za pouhý týden.
A pak jsou tu titulky.
Pokud to bude trvat deset týdnů, celý Jüterburg vymře.
Nebo je na vině AfD?
Uzamčení pro Jüterburg.
Musíme interně nasadit Bundeswehr a tak dále.
Dovedete si představit titulky v novinách.
Ale ve skutečnosti je to všechno proto, že křišťálová koule řekla deset.
A kdyby Felix použil jinou křišťálovou kouli, možná by v Jüterburgu naměřil i nízkou
úmrtnost, záleží na jeho volbě.
A kdyby pak udělal totéž, informoval veřejnost,
pak zástupce médií, pak by titulky mohly být.
Důvodem nízké úmrtnosti v Jüterburgu je skvělá politika SPD nebo Zelených.
Dovedete si představit, jak budou reagovat zástupci médií.
A vše záleží na tom, jakou křišťálovou kouli si vyberete.
A jakmile pochopíte, že hodnotu nesmrtelnosti mohu výběrem sféry obrátit libovolným
směrem, uvědomíte si, že tento koncept ve skutečnosti tímto směrem nesměřuje.
Není vhodné.
Alespoň ne, když mám takový výběr míčků.
Chci jen říci, že v pojistné matematice existují sofistikované
metody již 200 let.
A právě k tomu slouží křišťálová koule Aktualvereinigungu.
Ale pokud se jí velké instituce nedrží nebo ji nepoužívají, ale zavádějí něco takového,
tuto mediální metodu, a v důsledku toho vzniká určitá svévole,
pak je tento koncept v tuto chvíli prostě k ničemu, nepomáhá.
A právě proto považuji tento koncept nadměrné úmrtnosti za nevhodný
pro hodnocení úmrtnosti v Německu.
A co průměrná délka života?
Myslím, že střední délka života je vynikajícím ukazatelem
pro hodnocení úmrtnosti.
Ale je to trochu složitější na pochopení, trochu složitější na výpočet.
Jedná se tedy o klíčový údaj pro odborníky.
Ano, myslím, že my, obyčejní lidé, bychom měli pracovat s úmrtností.
Jaká je míra úmrtnosti?
Jednoduše řečeno, udává pouze to, kolik procent lidí, kteří žili, zemřelo.
Pokud tedy máme 100 lidí a dva z nich zemřou, pak máme
dvouprocentní úmrtnost.
Je to velmi jednoduchý koncept.
Výběr klíčových údajů tak nyní padl na míru úmrtnosti.
To bych doporučil, protože je to tak snadné vypočítat a protože
je to tak jednoduché na pochopení.
Dobře. Spolkový statistický úřad zatajuje důležitá nezpracovaná data, jak jsem to nazval.
Takže když jsme právě pochopili, že míra úmrtnosti je opravdu
dobrá pro posouzení úmrtnosti.
Takže když jsme právě pochopili, že míra úmrtnosti je opravdu
dobrá pro posouzení úmrtnosti.
Podíval jsem se, co dělá Spolkový statistický úřad.
A viděl jsem, že ve svých odborných publikacích, například v této,
používají míru úmrtnosti.
Ano, a důležité je, že úmrtnost potřebujeme do týdne.
Ano, stejně jako zde, každý týden jedna hodnota, 52 hodnot za rok.
A to ne u všech obyvatel země, ale u všech věkových skupin. Ano.
protože každý má jinou úmrtnost.
Mladší lidé mají nižší úmrtnost, protože umírají méně často, a
starší lidé mají vyšší úmrtnost.
A právě to dělá Spolkový statistický úřad.
Například v této publikaci jsem byl velmi potěšen.
A pak jsem se chtěl podívat na míry úmrtnosti a šel jsem do databáze Spolkového statistického úřadu,
do databáze Genesis, a viděl jsem, aha, tam nejsou žádné týdenní míry úmrtnosti
pro jednotlivé věkové skupiny.
Dobře, pak jsem se zeptal přímo Spolkového statistického úřadu, takže jsem se zeptal, požádal jsem
o svobodné přístup k informacím a řekl jsem, prosím, pošlete mi úmrtnost za posledních několik let.
A odpověď pak zněla, že po konzultaci v rámci společnosti vám odpovídáme takto:
Informace, které jste požadoval, nemáme k dispozici, takže
Žádost musí být podána.
Zajímalo by mě to, protože ty údaje máte.
Sami je používáte ve svých publikacích.
Proč je nemohu dostat?
A pak jsem si všiml, že údaje o úmrtnosti, tj. údaje, které máme
zde, týdenní míry úmrtnosti, můžete sami odvodit z jiných tabulek.
Existují tedy úmrtnostní tabulky Spolkového statistického úřadu a federální
zdravotnické výkaznictví.
Míru úmrtnosti lze tedy odvodit z jiných tabulek.
Rád vám zde také poskytnu ke stažení údaje o úmrtnosti.
Každý se může podívat.
Potřebujeme týdenní míry úmrtnosti v Německu podle věku.
To je vzrušující klíčový údaj.
Nyní jsme se dostali do bodu, kdy se musíme podívat na míru úmrtnosti.
A ani nezačínáme počítat, jako jsme to dělali s křišťálovou
koulí dříve, prostě to zaznamenáme.
Pro zobrazení míry úmrtnosti jednoduše vytvoříme v Excelu grafy.
A pak se podíváme, jestli v něm něco uvidíme.
Jak jsem již řekl, úmrtnost mladých lidí je nižší než úmrtnost starých lidí.
Například moje úmrtnost je 0 , 2.
To jednoduše znamená, že úmrtnost 48letých je 0,2.
To znamená, že každý rok zemře 0,2 % 48letých, tedy všech 48letých v Německu.
Tak to prostě je.
A pokud se nyní podíváme na sedmdesátníky, už nyní dosahujeme úmrtnosti 2 %.
A 5 % osmdesátníků.
A u devadesátiletých bychom se pravděpodobně dostali na 20 procent.
Kdybychom tu teď měli 180 let, tak za rok by jich bylo 5 procent pryč.
Příští rok by tam sedělo o 5 procent méně lidí.
A možná to znáte ze třídních srazů.
Takže čím déle je to od školy, tím méně lidí přijde, a pak na třídní sraz.
Tak to prostě je.
A když to teď chci znázornit graficky, úmrtnost věkové kohorty,
například 82letých, tak vidíme, že se nyní pohybuje kolem 5 %.
Konec, mínus, přibližně.
Můžeme však také vidět, že se v průběhu času změnil.
Před 30 lety byla tedy úmrtnost 82letých mnohem vyšší.
Kdysi činila 7 %.
10 % a více.
Úmrtnost tedy v průběhu času stále klesá.
A to nejen pro 82leté, ale pro všechny věkové skupiny.
A minimum vidíme někdy kolem roku 2000.
Bylo období, kdy byla úmrtnost nízká, a pak se opět zvýšila.
Vždycky říkám, že je to jedna z těch hokejek.
Tedy míry úmrtnosti.
Ne každý tak vypadá, ale mnoho věkových skupin tak
vypadá, jsou to hokejky.
Otázka tedy zněla, jak můžete, protože máme 100 věkových
skupin, znázornit v grafice 100 těchto hokejek?
A nápad byl vzít tabulku a napsat roky dole a věkové
kohorty po straně, na ose Y.
A nyní jsem pro svou věkovou skupinu, tedy pro 48leté, napsal míry
úmrtnosti pro jednotlivé roky.
A pokud vyplníte celou tabulku, je téměř nemožné ji sledovat.
Pak je tu tolik čísel s pěti desetinnými místy.
Nyní ji však můžete zobrazit barevně.
Počítači můžete zadat, aby zobrazil největší číslo tmavě modrou barvou a nejmenší úmrtnost
na věkovou kohortu světle modrou barvou.
Pokud to provedeme pro všechny věkové skupiny a roky, pak graf vypadá takto.
Nemusíme tedy již hovořit o jednotlivých číslech, nyní se
zabýváme barevnými vzorky.
Hledáme tam, kde jsou skvrny.
A můžete to okamžitě vidět pouhým okem, takže vlevo, 2010, 11, 12, byla velká tma, což
znamená, že Smrťák byl opravdu aktivní.
A když se podíváte na rok 2019, 20, byl jasný.
Jinými slovy, Smrťák měl dovolenou.
To je vše, co to znamená.
Trochu mě překvapilo, že se to týká i mladších věkových skupin.
Klesá tedy i úmrtnost v mladších věkových skupinách.
A když si teď vzpomenu, jak jsem se choval například v roce 2010, kdy byl Smrtka velmi aktivní,
dokonce i v mé věkové skupině, vůbec jsem nepřemýšlel o smrti, ale
místo toho jsem jel po dálnici rychlostí 150 km/h s kávou v ruce.
A tady, když byl Smrťák na dovolené v roce 2020, jsem seděl před televizí a málem jsem
si ukousal prsty ze strachu, že umřu, protože jsem viděl obrázky z Bergama.
Jinými slovy, toto naše chování je skutečně spojeno
s mediálním pokrytím.
A vidím, že se zjevně, nebo tady prostě vidíte, jak moc se výkaznictví odchyluje
od toho, co vidíte v surových datech.
Je totiž třeba říci, že se nejedná o vypočtené nebo teoretické
hodnoty, ale o fakta.
To je naprosto objektivní.
Míra úmrtnosti je objektivní. Objektivní hodnoty. Dobře.
Teď šlo o to, jak by se to dalo zkombinovat, nebo otázka zněla, jak by se dalo zkombinovat toto složité grafické
znázornění s těmito barevnými skvrnami v diagramu?
Jak tedy změnit 100 úmrtností na jednu?
A existuje metoda věkové standardizace, tj. zavedená, můžete si vygooglovat,
jak funguje, nebudu to teď rozebírat.
To však umožňuje sloučit 100 různých měr úmrtnosti zpět do jedné.
A vypadá to takto.
Zde je schéma.
A jde o to, že pokud máme 100 hokejek a spojíme je dohromady, pak je
tento graf samozřejmě další hokejkou.
Takže opět vidíte v levé části, že jsme se dostali z velké části nahoru s mírou
úmrtnosti, míra úmrtnosti klesla, bylo tam minimum a pak zase stoupla.
A možná jste si všimli, že dříve jsme měli vždy roční míry úmrtnosti, takže v tomto velkém modrém
barevném grafu, nebo ne barevném, ale s tímto bodovým grafem, tímto barevným grafem, každé
jednotlivé políčko vždy představovalo rok.
A teď tady máme, už jsme to trochu rozšířili a teď máme čtyři ročně, teď
sem jezdíme takříkajíc čtvrtletně.
Přiblížíme si, takříkajíc, vlastně přiblížíme, roční hodnoty na čtvrtletní hodnoty a pak si je ještě
více přiblížíme a přejdeme na týdenní hodnoty.
Ale i zde je nyní vidět, kde bylo minimum.
Takže minimum bylo někde mezi lety 2019 a 2020.
Jako historik bych rok 2020 také označil za historické minimum.
19 a 20 jsou minima. Nebo je bodem zlomu v úmrtnosti.
Protože je také třeba vědět, že čím více jdu doleva,
což je nyní odříznuto, tím více stoupá úmrtnost.
Takže je zde historické minimum a to jsme měli v letech 2019 a 2020.
Dobře. Změnil jsem mapu.
Nedávno jsem si dovolil zveřejnit tuto grafiku na Twitteru nebo X a napsal jsem do ní,
tady, tam nahoře, jsme oslavili život a stali se mistry světa v evropském fotbale.
A úmrtnost byla skutečně nesmírně vysoká, rozhodně mnohem vyšší než v roce
2020, kdy jsme seděli před televizí ve strachu a v uzamčení.
Ano, strach z úmrtnosti.
Přestože úmrtnost byla tehdy minimální.
A teď, když úmrtnost opět stoupla, jsme se vrátili k normálu
a už na umírání nemyslíme.
Takže to je to, co myslím tím kompletním
Zrcadlový obraz toho, jak se chováme a jak
veřejnost přemýšlí o smrti.
To je konečně jasně vidět na tomto grafu.
No, a já jsem řekl, že si to ještě více přiblížíme, protože tento graf, který tu máme,
tyto roční hodnoty, jsou samozřejmě příliš hrubé.
Zajímavé to začne být, když přejdeme na týdenní prezentaci, protože
pak můžete vidět sezónní výkyvy.
A právě to jsem udělal pro roky 2016 až 2020.
Tato špagetová grafika je trochu matoucí.
Níže však vidíme týdny od 1 do 52.
Jedná se vlastně o stejný graf, který byl uveden dříve v technickém článku
Spolkového statistického úřadu.
Až na to, že je teď všechny beru sem.
A že je tady všechny pokládám na sebe, ty roky.
Níže jsou uvedeny týdny.
A opět tu máme míru úmrtnosti.
A to pouze pro danou věkovou skupinu.
Teď už si to tady nemůžu přečíst.
Myslím, že jsem vzal 80 až 85leté lidi.
Jen pro tuto věkovou skupinu.
A samozřejmě vidíme odlehlé hodnoty.
Vidíme zde například hory.
Vidíte například tuto červenou horu.
Nebo modrá hora vzadu.
Pokud se však podíváte na legendu níže, zjistíte, že se nejedná o rok 2020.
Takže rok 2020, kdy jsme byli v uzávěře, kdy jsme měli Bergamo, kdy jsme
v televizi viděli spoustu obrázků rakví.
A jak jsem řekl, sám jsem byl velmi znepokojený.
Zde jsme se nacházeli na modré křivce ve 14., 15., 16. kalendářním týdnu.
A když se na to podíváte nyní, jaké anomálie tam jsou?
Takže žádné nevidím.
Modrá a oranžová křivka zde ve skutečnosti představují historické
minimum úmrtnosti v roce 2019.
Takže kdybych sem nakreslil všechny roky, špagety by
se pohybovaly stále nahoru.
Nejnižší křivky ve spodní části jsou oranžová a světle modrá křivka.
Celková úroveň pro tento rok je tedy takříkajíc na minimu.
Ale ani týdenní výkyvy nestojí za zmínku.
Všechny odlehlé hodnoty, které jsem našel, jsou v jiných letech, ale ne v roce 2020.
Takže ani na týdenní úrovni nemohu v roce 2020 najít žádné anomálie.
K bodu 4.
Nyní se zabýváme mírou úmrtnosti v letech 2021 a 2022.
A to je pro mě také nejdůležitější.
V tomto grafu jsme již viděli, že úmrtnost v obou letech opět stoupá.
Ano, hokejka takříkajíc stoupá, teď je čas jít zase nahoru.
A nebudu dělat žádné domněnky, proč tomu tak je.
Chci jen jasně říci, že v úmrtnosti se něco děje.
Vidíme to velmi jasně.
A je zajímavé, když si nyní přiblížíme týdenní úroveň.
A to je právě tato grafika.
A teď jsem ty špagety nedal takříkajíc na sebe, ale jednu za druhou.
Tedy od roku 2016 do roku 2023, abych tak řekl.
A já to mám ještě dál.
Ale nejdřív jsem to odřízl, abyste něco viděli.
A tyto modré klikaté čáry jsou nyní mírou úmrtnosti.
A to pouze ve věkové skupině 45 až 50 let.
A vidíme poměrně stálý vzorec.
Ano, někdy to vypukne nahoře a někdy dole, abych tak řekl.
Chování je však relativně jednotné.
Ano, stále stejný vzorec.
V zimě jsou jen o něco vyšší.
A v létě zase o něco klesne.
Příští zimu opět nahoře.
A pokud bychom to rozšířili doleva, vždy by
vznikl tento vzorec.
A nyní přichází nejhorší pandemie všech dob.
A to už je vidět.
Vypadá to takto.
A na první pohled si řeknete, že je to vlastně stejné jako vždycky.
Černá čára je takříkajíc sezónní trend.
A v roce 2020 jdeme stejným směrem jako v předchozích letech.
Dokonce jsme měli jednu odchylku směrem dolů, což je takříkajíc historické.
Nevidím však žádný nápadný vzor.
Nyní se přidávají roky 2021 a 2022.
A to je vzorec, který se v této věkové skupině
nikdy předtím nevyskytl.
Jasně tedy vidíme, že modrá čára zůstává vysoko nad černou.
Černá čára sotva pronikne a vytvoří se velké plochy.
A to jednoduše znamená, že zde zemřelo mnoho mladých lidí, a to na následky nějakého nebezpečí, které
se skrývá venku a které je třeba nyní vyšetřit.
Takovou úmrtnost jsme v této věkové skupině ještě nikdy neměli.
Jinými slovy, velmi jasný poplašný signál.
A divím se, že se nic neděje, protože tento vzorec dříve neexistoval.
A ukazuje pouze jedním směrem, a to nahoru.
A dovolte mi vzít si další věkovou skupinu.
Podívejme se na věkovou skupinu 50 až 55 let.
A my vlastně vidíme stejný obrázek.
Vždy podobné skoky v úmrtnosti.
A nyní přichází pandemie, rok 2020.
A ve věkové skupině 50 až 55 let skutečně pozorujeme
podprůměrnou úmrtnost.
Ostatní roky tedy byly mnohem lepší.
A nyní ukazuji roky 2021 a 2022.
A vidíme totéž, co v jiné věkové skupině.
Velmi jasný vzorec, který je vysoko nad sezónním trendem.
Jinými slovy, zemřely zde tisíce lidí v mladém věku, kteří by ve skutečnosti
neměli statistický nárok.
Je to velmi jasný poplašný signál.
A já o tom nic neslyším.
Problémem je, že pokud se podíváme pouze na populaci jako celek, je tento alarmující
signál maskován úmrtími starších lidí, protože úmrtnost je zde jednoduše mnohem vyšší.
Pak ji vůbec neuvidíte.
Musíte se podívat na míru úmrtnosti, a to týden po týdnu
a podle jednotlivých věkových skupin.
Musíte se podívat na obrázek ročníku nebo malé věkové skupiny.
A tento signál pak nelze přehlédnout.
A protože to dělá Spolkový statistický úřad, který sleduje úmrtnost týden po týdnu,
jak jsem ukázal v publikaci, překvapuje mě, že tento alarmující signál není zveřejňován
a že je veřejnosti zatajován.
Nyní docházím k závěru.
Myslím, že se mi podařilo ukázat, proč jsou míry úmrtnosti vhodné pro hodnocení úmrtnosti,
protože jsou snadno pochopitelné pro každého, a proto se tak dobře hodí
pro komunikaci s veřejností.
Protože máme cit pro to, co procenta znamenají.
Dvě procenta, pět procent, to známe z každodenního života.
A proto si myslím, že bychom se měli zabývat mírou úmrtnosti.
Míra úmrtnosti je objektivní údaj.
To jsou takříkajíc fakta, která nemůžete...
Není za tím žádný výpočet, žádný model, ale takto jsme to změřili,
takto jsme to pozorovali.
A míry úmrtnosti jsou k dispozici na Spolkovém statistickém úřadě.
A to, že nejsou zveřejněny, neznamená, že neexistují.
Proto bychom si měli od Spolkového statistického úřadu vyžádat údaje o úmrtnosti.
A důvodem, proč si veřejnost udělala špatný obrázek o míře úmrtnosti v roce 2020,
je jednoduše to, že Spolkový statistický úřad zvolil pro komunikaci s veřejností
špatné klíčové údaje, a to míru úmrtnosti a nadměrnou úmrtnost.
Myslím, že jsem docela dobře vysvětlil, že úmrtnost zkresluje obraz,
když se populace mění, tj. když se populace zvětšuje a když populace stárne.
A pokud jsou hodnoty nadměrné úmrtnosti vypočítány tak pochybnou metodou, jako
je metoda mediánu, pak jsou také výsledkem nadhodnocené
hodnoty pro stárnoucí populaci.
A pokud vždy sdělujeme pouze tyto dva klíčové údaje, což Spolkový
statistický úřad dělá, pak není divu, že vzniká falešný dojem.
A už to samo o sobě je vlastně skandál, že se celá země nechá zpanikařit, aniž by to bylo podloženo jakýmikoli
podklady, aniž by to bylo podloženo surovými daty.
Ale to, co zažíváme nyní v roce 2022, že tento nápadný vzor mezi mladými kohortami
vůbec neslyšíme od Spolkového statistického úřadu, to považuji téměř za zločin.
Protože když tyto anomálie vidím já, vidí je i Spolkový statistický úřad.
A skutečnost, že vůbec nic neslyšíte, vyvolává spoustu otázek.
Pokud by totiž Spolkový statistický úřad řekl: "Dobrý den, tady je jasná anomálie,"
mělo by to dopad na politiku.
A nechápu, proč nic neslyšíte.
Protože publicita, kterou úřad vyvolal v roce 2020 tiskovými konferencemi a podobně, a všechen
ten alarmismus by nyní měl reálný základ v datech a od Spolkového statistického
úřadu nic neuslyšíte.
Proto je zde naléhavě nutné vyjasnění.
A jak jsem již řekl, chtěl bych požádat o podporu, abychom zajistili, že odpovědní budou voláni k zodpovědnosti
a že se podíváme na úmrtnost mladých lidí.
Dobré. Tím mé poznámky končí.
Děkuji vám za pozornost a přeji vám vše nejlepší.
Opatrujte se, Marcel Barth.