Me kaikki tiedämme, että numerot ja tilastot eivät ole kaikkien mieleen.
Monet jättävät tutkimuksen ja analyysin mielellään asiantuntijoiden tehtäväksi ja luottavat esitettyihin tuloksiin.
Aina ei kuitenkaan ole hyviä neuvoja.
Esimerkiksi liittovaltion tilastokeskuksen Coronan kaudella julkaisemat
kuolemantapauksia koskevat luvut.
Me kaikki näimme, kuinka virasto ilmoitti merkittävästä ylikuolleisuudesta
kriisin puhjettua vuonna 2020.
Tiedotusvälineiden vaikutuksesta suurin osa ihmisistä tiesi, että pandemia vaati uhreja ja että kaikkien,
jotka halusivat suojautua, oli otettava rokotus.
Syntyneellä pelolla oli vaikutusta.
Tilanne on kuitenkin erilainen vuosina 2021 ja 2022.
Laajamittainen kampanja oli saavuttanut tavoitteensa.
Suurin osa väestöstä oli rokotettu.
Virallisten raporttien mukaan kuolleisuusluvuissa ei ollut enää
mitään epäsäännöllisyyksiä.
Kuten liike-elämän informaatiotieteilijä Marcel Barthes havaitsi, tämä on kuitenkin suoranainen valhe.
Lainaus Hän vertaili huolella raakadataa ja päätyi hämmästyttäviin tuloksiin.
Hän havaitsi, että vastoin virallisia lausuntoja vuonna 2020 ei ollut ylikuolleisuutta.
Seuraavien kahden vuoden aikana... ... kuoli hälyttävän paljon ihmisiä, mutta
myös silmiinpistävän paljon keski-ikäisiä ja nuorempia miehiä ja naisia.
Ensimmäistä kertaa myös kuolemantapausten määrä osoitti ennennäkemätöntä, täysin
epätyypillistä kulkua suhteessa vuodenaikoihin.
Marcel Barthes osoittaa, millaisia outoja virheitä viranomaiset tekevät
käsitellessään virallisia lukuja.
Kirjoittaja ihmettelee, miten voi olla mahdollista, että julkinen
viestintä poikkeaa niin paljon raakadatasta?
Katso videoluento nyt ja levitä tätä tärkeää tietoa ympäristössäsi.
Kuolemanprosessi raakadatassa
Marcel Barzin videopuheenvuoro (Jüterbog, 20. marraskuuta 2023)
Tietoja tästä videosta... Liittovaltion tilastokeskuksen viralliset tiedot osoittavat kiistatta,
että Saksassa oli tuhansia kuolemantapauksia liikaa vuosina 2021 ja 2022.
Vielä pahempaa on se, että ensimmäistä kertaa silmiinpistävä kuolemantapaus koskee myös nuorempia ikäryhmiä.
Miksi emme näe, kuule tai lue siitä tiedotusvälineistä?
Mikä tappava vaara on kohdannut väestöämme?
Mikä on liittovaltion tilastotoimiston rooli Wiesbadenissa?
Tässä luennossa esittelen viralliset kuolemantapauksia koskevat luvut ja ne
oudot virheet, joita viranomaisemme tekevät näitä lukuja julkaistessaan.
Me kansalaiset emme saa rehellistä tietoa kuolemanprosessista.
Kyllä, nimeni on Marcel Barz.
Olen 48-vuotias.
Olen kotoisin Berliinin alueelta, tarkalleen ottaen Jüterbockin pikkukaupungista.
Ja minä olen pätevä yritystietotekniikan asiantuntija.
Toisin sanoen käsittelen tietoja ja numeroita.
Ja koska teen sen aina niin tarkasti ja lasken aina uudelleen, olen ansainnut itselleni papulaskurin
tittelin, josta olen aika ylpeä.
Aiheena on siis tarkoitus olla kuolemantapaukset raakadatassa.
Raakadatalla tarkoitan muuttamatonta dataa.
En siis katso valmiita lehdistötiedotteita tai grafiikkaa, vaan hankin niin yksityiskohtaisia
tietopaketteja kuin mahdollista, ja sitten alan itse laskea yhteenlaskelmia
ja luoda grafiikkaa ja niin edelleen.
Tätä tarkoitan siis raakadatalla.
Ja kun on kyse kuolemasta, siitä on kyse...
Kysymys kuuluu, kuoliko Saksassa paljon vai vähän ihmisiä?
Ei siis pelkästään ihmisten määrää, vaan myös sitä, oliko heitä
tavallista enemmän vai vähemmän?
Ei muuta. Tämä on kysymys.
Ja koska jotkut ihmiset ovat hieman ärtyneitä, kun puhun näin rennosti kuolleista,
haluan sanoa heti aluksi, että tiedän, että tässä on myös tunnetaso.
Jokainen, joka on joskus menettänyt sukulaisensa, tietää, mitä tarkoitan.
Mutta katson näitä lukuja oikeastaan vain tiedemiehenä.
Tänään ne ovat kuolleisuuslukuja, ja huomenna ne voivat olla fyysisiä lukuja, tietoja,
maantieteellisiä tietoja ja niin edelleen.
Olen oikeastaan vain tilastotieteilijä.
Ymmärtäkää, mitä tarkoitan.
Eräs ystäväni sanoi minulle hiljattain, että miksi sinä oikeastaan teet tämän?
Istut siinä viikkoja ja pengot raakadataa.
Tämä kaikki on vahvistettua tietoa.
Sinun tarvitsee vain googlettaa se, niin tiedät tarkalleen, kuinka monta ihmistä
kuoli ja oliko heitä paljon vai vähän.
On olemassa asiantuntijoita, jotka eivät tee mitään muuta koko päivänä ja joille maksetaan
näiden tietojen määrittämisestä.
Miksi meidän pitäisi epäillä, että jokin on vialla, että virheitä tehdään?
Kolme tai neljä vuotta sitten olisin itse...
Olisin ajatellut ja puhunut samoin kolme vuotta sitten.
Mutta sillä välin minulle on yksinkertaisesti tapahtunut niin paljon asioita, että minun on tänään
todettava, että täällä tehdään virheitä.
Tämä on itse asiassa esitykseni keskeinen viesti.
Kuolemantapauksia ei kuvattu sellaisina kuin ne näkyvät raakatiedoissa.
Haluan todistaa tämän ja sanoa sen heti.
Haluan sanoa sen heti.
Esityksen päätelmät.
Se, mitä näen raakatiedoissa, eli kuolemantapausten määrää koskevissa raakatiedoissa,
on täysin päinvastaista kuin mitä yleisö ajattelee.
Ja näin on todella, eli kuolemantapausten määrä vuonna 2020.
Yleinen mielipide on, että meillä oli täällä huomattavan paljon kuolemantapauksia pandemian vuoksi.
Olin itse vakuuttunut siitä, että se oli... on vuonna 2020, ja siellä
puhutaan myös ihmisten käyttäytymisestä.
Kyllä, pelkäsin itse kuolemaa, pelkäsin virusta.
Ja kun tarkastelen raakatietoja, näen juuri päinvastaista.
En vain näe mitään poikkeavuuksia vuonna 2020.
Näen jopa historiallisen alhaisen kuolemantapausten määrän vuonna 2020.
Ja kysymys kuuluu, miten tämä voi olla niin kaukana toisistaan?
Mitä tiedoista näkyy ja mitä yleisö ajattelee niistä.
Tämä on väitteeni, mutta selitän sen myös yksityiskohtaisesti
esityksessäni.
Eikä vain siksi, että se oli niin vuonna 2020.
Vuonna 2022, ja käytän tätä toisena esimerkkinä, tilanne on täsmälleen päinvastainen
kuin mitä kansalaiset ajattelevat.
Vaikka yleinen mielipide on siis se, että kuolemantapausten määrässä ei ole enää mitään poikkeavaa.
Ja vastaavasti myös ihmisten käyttäytyminen on normaalia.
Kukaan ei enää puhu kuolemantapauksista.
Puhumme Ukrainasta ja Israelista.
Aiheet ovat täysin erilaisia.
Corona on niin eilistä.
Ja kun katson kuolleisuuslukuja, näen näitä poikkeamia.
Kyllä, se, mitä monet luulivat näkevänsä vuonna 2020, näkyy nyt kuolemantapauksissa.
Ja dramaattinen osa.
Näen näitä poikkeamia myös nuoremmissa ikäryhmissä, joissa en ole koskaan
aiemmin nähnyt tällaisia malleja.
Mutta nyt näen, että nuorten kuolemantapausten määrä on lisääntynyt huomattavasti, ja se on todella dramaattista.
Kysymys kuuluukin, mistä yleisö tulee, tai sanotaanko, mistä nämä
raakatiedot itse asiassa tulevat?
Mistä lähteestä minä näin väitän?
Aion siis hankkia nämä.
Liittovaltion tilastokeskuksen raakatiedot.
Kyllä, tietokantoja on olemassa, ja kuka tahansa voi käyttää niitä ja ladata tietoja.
Liittovaltion tilastokeskuksessa on myös kuolleisuustaulukoita, jotka ovat vapaasti kaikkien saatavilla.
Tämä on minun tietokantani raakatietoja varten.
Ja jos nyt kysytte itseltänne, mistä yleinen mielipide oikeastaan tulee tai missä se muodostetaan?
Sitten ajattelette tietenkin, että tiedotusvälineet raportoivat siitä, mitä kuolemalle tapahtuu.
Tiedotusvälineet eivät kuitenkaan keksi kuolemantapauksia koskevia lukuja,
vaan kaikki, mitä kuolemantapauksista julkaistaan, on sitä, mitä liittovaltion tilastokeskus
- ja nyt olemme taas samassa viranomaisessa - kertoo yleisölle.
Tiedotusvälineet levittävät siis viime kädessä viraston tiedotteita lehdistötiedotteilla,
erityisanalyyseillä ja lehdistötilaisuuksilla tapahtuvaa julkista viestintää.
Ja mitä yleisö ajattelee.
Kysymys kuuluukin, miten on mahdollista, että liittovaltion tilastotoimiston julkinen
viestintä poikkeaa niin paljon raakatietojen todellisesta tilanteesta?
Ja tiedän, että tämä on vakava syytös, jonka esitän tässä.
Mutta selitän tämän nyt yksityiskohtaisesti.
Ja toiseksi.
Toisaalta perustelen tämän nyt yksityiskohtaisesti.
Tämä on tulosta kahden vuoden intensiivisestä tutkimuksesta, pitkästä vuoropuhelusta liittovaltion tilastokeskuksen
vastuullisten osastopäälliköiden kanssa, useista tiedonvälityksen vapautta koskevan lain mukaisista
pyynnöistä, lehdistötutkimuksista ja niin edelleen.
Jos siis ajattelette, että se, mitä tässä sanon, on totta, ja tiesitte sen
jo ennestään, ei ole mitään syytä kuunnella tätä luentoa.
Mutta jos se, mitä sanon, on mielestänne roskaa, jos olette järkyttyneitä tästä
väitteestä, jonka esitän, pyydän teitä katsomaan
sitä ja kumoamaan sen.
Tee laskutoimitukset, se on helppoa.
Näytän, mistä saat tiedot ja miten ne tarkistetaan.
Tee laskutoimitukset, ja jos olen tehnyt virheen, kerro minulle.
Laitan myös sähköpostiosoitteeni tähän.
Olen valmis mihin tahansa keskusteluun.
Mutta jos laskette ja ymmärrätte, että se, mitä sanon, on totta, älkää kirjoittako
minulle vaan suoraan niille, jotka ovat vastuussa tästä.
Uskon nimittäin, että ainoa tapa muuttaa asioita täällä on julkinen painostus.
Olen nimittäin yrittänyt jo kahden vuoden ajan saada selvyyttä tilanteeseen ja
puhua asiasta vastaavien tahojen kanssa.
Se ei johda mihinkään.
Ainoa keino on julkinen painostus.
Todistakaa siis, että olen väärässä, tarkistakaa ja laskekaa itse.
Älkääkä antako faktantarkistajien estää teitä toteuttamasta tätä vakaumusta.
suorittamaan uudelleentarkastelun.
Olen varma, että faktantarkistajat tulevat takaisin ja puhuvat kaiken, mitä sanon täällä, palasiksi.
Tarkista itse.
Älä anna tämän estää sinua tekemästä matematiikkaa.
Okei, se oli siis syyte.
Nyt siirryn todisteisiin.
Haluaisin käydä läpi nämä viisi kohtaa ja aloittaa avainhenkilöiden
valinnasta.
Jos siis olet kiinnostunut Saksan kuolleisuusluvuista, päädyt automaattisesti liittovaltion
tilastokeskuksen erityisanalyyseihin ja lehdistötiedotteisiin.
Kun tarkastelemme käytettyjä tunnuslukuja, näemme absoluuttiset luvut,
kuolemantapausten määrän vuodessa.
Näemme prosenttiosuudet kuolleisuuden ylimenevistä arvoista, kuukauden tai vuoden osalta.
Ja jos katsotte, löydätte myös elinajanodotetta koskevan
tunnusluvun ja kuolleisuusluvut.
Se on hyvin erilainen.
Kysymys kuuluukin, mikä näistä on hyödyllistä tai mielekästä, jotta Saksan
kuolleisuusluvusta voidaan tehdä arvio.
Aloitan kuolemantapauksista.
Jos tarkastellaan vain tapausten määrää, eli arkkujen määrää, jos niin haluatte,
voidaan helposti joutua harhaanjohdetuksi.
Jos siis väestö kasvaa jatkuvasti tai jos kasvava ryhmä, ikääntyneiden, yli 80-vuotiaiden
ryhmä, kasvaa voimakkaasti ja tarkastellaan vain kuolemantapausten määrää, kuolemantapausten
määrää ei voida arvioida tai se vääristyy ja saadaan ehkä täysin
väärä kuva.
Siksi en suosisi tätä avainhenkilöä.
Tarkastellaanpa vielä ylikuolleisuutta.
Tätä varten meidän on tarkasteltava ja ymmärrettävä tätä käsitettä.
Ylimääräinen kuolleisuus on siis erittäin hyvä kysymys.
Ylikuolleisuus tarkoittaa yksinkertaisesti sitä, että tiettynä ajanjaksona on kuollut odotettua enemmän ihmisiä.
Jos lasken esimerkiksi kaupunkimme osalta, että odotan Jüterburgissa kuolevan tänä vuonna 100
ihmistä, ja vuoden lopussa kuolleita oli 102, minulla on kaksi kuolemantapausta odotettua enemmän, eli minulla
on kaksi prosenttia liikakuolleisuutta.
Se on siis melko yksinkertainen käsite.
Ylimääräinen kuolleisuus prosentteina ilmaistuna osoittaa yksinkertaisesti tämän
odotusten ja todellisuuden välisen kuilun.
Entä mikä on odotusarvo, eli tämä ennustettu arvo?
Luulen, että se on jonkinlainen kristallipallo.
Tämä ennuste esimerkiksi Jüterburgille oli 100 kuollutta, ja
todellisuus on arkkujen määrä.
Ylimääräinen kuolevuus on niin sanotusti kristallipallon poikkeama todellisuudesta.
Tämä on käsite.
Kristallipallo ei tarkoita mielivaltaisuutta tai hokkuspokkusta, vaan kristallipalloa siinä mielessä, että kyllä,
nämä ovat matemaattisia malleja, jotka on vakiinnutettu ja joissa tarkastellaan
historiallisia kuolleisuuslukuja.
On kuitenkin tärkeää ymmärtää, että kristallipalloja ei ole
vain yhtä, vaan niitä on useita.
Ja tämä on esimerkiksi WHO:n kristallipallo.
Ja seuraava on Euromomon kristallipallo.
Kyseessä on erilainen kristallipallo, joka tuottaa erilaisia odotusarvoja ja näin
ollen myös erilaisia kuolleisuusarvoja.
Tämä pallo tässä on esimerkiksi vakuutusmatemaattisten yhdistysten pallo.
Ja tässä takana oleva on ehkä liittovaltion tilastotoimiston laatima.
Ja osoittaakseni, miten tällainen kristallipallo toimii, otan esimerkkinä tämän liittovaltion
tilastotoimiston kristallipallon ja yksinkertaistan periaatteen niin, että
kaikki voivat ymmärtää sen.
Liittovaltion tilastotoimiston kristallipallo, minulla on sellainen tässä, on nimeltään
mediaanimenetelmä, ja se toimii seuraavasti.
Liittovaltion tilastovirastossa on nyt työntekijä, joka puhuu kristallipallolle
ja sanoo: "Kerro minulle, mitä odotat Jüterburgin osalta".
Olemme nyt 40. kalenteriviikolla.
Kristallipallo, mikä on odotettu arvosi tällä viikolla?
Ja sitten kristallipallo sanoo, että minun on ehkä sanottava, että liittovaltion tilastovirasto tekee näin.
Eräs työntekijä, kutsumme häntä nyt Felixiksi, keskustelee kristallipallon kanssa
ja kysyy, mikä on odotettu arvosi.
Ja kristallipallo sanoo: Felix, mikset menisi vakuutusmatemaattisten yhdistysten arkistokaappiin
ja hakisi Jüterburgin viime vuoden kansiota ja katso, kuinka moni kuoli 40. kalenteriviikolla.
Ja sitten Felix tekee sen ja sanoo: "Yksitoista, okei, sanoo kristallipallo, mene takaisin
kaappiin ja hae kansio toissa vuodelta".
Kuinka monta heitä oli 40. kalenteriviikolla?
Okei, yhdeksän kuollutta.
Tee kansiot uudelleen kolmen vuoden takaa ja neljän vuoden takaa, okei, kahdeksan ja kolmetoista.
Ja nyt, sanoo kristallipallo, etsi pienin luku.
Okei, se on kahdeksan, ja peruutat sen nyt.
Okei, ja poistat myös suurimman, se on kolmetoista.
Ja sitten jäävät numerot yhdeksän ja yksitoista.
Ja arvo, joka on täsmälleen yhdeksän ja yhdentoista välissä eli kymmenen,
on kristallipallon laskema Jüterburgin odotettu arvo 40. kalenteriviikolle.
Kyllä, näin mediaanimenetelmä todella toimii kansalaisyhteiskunnassa.
Periaate on melko yksinkertainen.
Ja nyt Felix on juuri se henkilö liittovaltion tilastovirastossa, joka saa todelliset kuolemantapauksia
koskevat luvut taulukkoon.
Todellisuudessa arkkujen määrä on siis laskettu.
Ja nyt käy ilmi, että niitä on yksitoista.
Kristallipallo näytti siis kymmentä, ja todellisuus oli yksitoista.
Ja nyt Felix sanoo, että tässä on poikkeama.
Kristallipallo sanoi kymmenen, ja todellisuus oli yksitoista.
Kristallipallo on aina oikeassa.
Todellisuudessa täytyy tapahtua jotakin.
Kuka tietää, mikä se on?
Onko se otsonikerroksen reikä, ilmastonmuutos?
Hän ei tiedä, mitä on tekeillä.
Hän soittaa RKI:lle. Ah, Corona.
Okei, sitten tiedämme, että kuolleisuus on lisääntynyt, sanoo kristallipallo.
Ja se johtuu Coronasta.
Nyt hän laskee, yksi kuolema kymmenestä.
Kymmenen sijasta niitä on siis yksitoista.
Hänellä on siis kymmenen prosentin ylikuolleisuus.
Tämä on Felixin kannalta hälyttävä luku.
Ja nyt hän tekee, mitä hänen on tehtävä.
Hänen on tiedotettava yleisölle.
Kyllä, se tarkoittaa, että hän tekee nyt lehdistötiedotteita, kirjoittaa erityisarviointia, pitää lehdistötilaisuuksia
ja sanoo, että Jüterburgissa on 40. kalenteriviikolla kymmenen prosentin ylikuolleisuus.
Ja nyt tulevat toimittajat.
Ja sanoa, oi, mikä tarina.
Kymmenen prosenttia Jüterburgissa vain yhden viikon aikana.
Ja sitten on otsikoita.
Jos tämä jatkuu kymmenen viikkoa, koko Jüterburg kuolee sukupuuttoon.
Vai onko AfD syyllinen?
Jüterburgin lukitus.
Meidän on otettava Bundeswehr käyttöön sisäisesti ja niin edelleen.
Voit kuvitella otsikot.
Mutta se johtuu siitä, että kristallipallo sanoi kymmenen.
Ja jos Felix olisi käyttänyt toista kristallipalloa, hän olisi valinnastaan riippuen saattanut
jopa mitata alikuolleisuutta Jüterburgissa.
Ja jos hän olisi sitten tehnyt samoin, tiedottanut asiasta yleisölle, sitten
tiedotusvälineiden edustajille, niin otsikot olisivat voineet olla.
Syynä Jüterburgin alhaiseen kuolleisuuteen on SPD:n tai Vihreiden loistava politiikka.
Voit kuvitella, miten tiedotusvälineiden edustajat reagoivat.
Kaikki riippuu siitä, mikä kristallipallo valitaan.
Ja kun ymmärrät, että voin kääntää kuolemattomuuden arvon mihin tahansa suuntaan valitsemalla
pallon, ymmärrät, että tämä käsite ei oikeastaan mene tuohon suuntaan.
Ei sovellu.
Ei ainakaan silloin, kun minulla on tällainen valikoima palloja.
Totean vain, että vakuutusmatematiikassa on ollut kehittyneitä menetelmiä
tähän jo 200 vuoden ajan.
Sitä varten Aktualvereinigungin kristallipallo on niin sanotusti olemassa.
Mutta jos suuret instituutiot eivät noudata sitä tai eivät käytä sitä, vaan ottavat käyttöön jotain tällaista,
tämän mediamenetelmän, ja sen seurauksena syntyy tiettyä mielivaltaisuutta, silloin tästä
käsitteestä ei yksinkertaisesti ole mitään hyötyä tässä vaiheessa, siitä ei ole apua.
Juuri siksi pidän tätä ylikuolleisuuden käsitettä sopimattomana
Saksan kuolleisuuden arviointiin.
Entä elinajanodote?
Mielestäni elinajanodote on erinomainen indikaattori
kuolleisuuden arvioimiseksi.
Sitä on kuitenkin hieman vaikeampi ymmärtää ja laskea.
Tämä on siis avainluku ammattilaisille.
Kyllä, minusta meidän tavallisten ihmisten pitäisi työskennellä kuolleisuusasteen kanssa.
Mikä on kuolleisuus?
Se kertoo yksinkertaisesti vain sen, kuinka monta prosenttia elossa olleista ihmisistä on kuollut.
Jos siis 100 ihmistä kuolee ja kaksi heistä kuolee, kuolleisuus
on kaksi prosenttia.
Se on hyvin yksinkertainen käsite.
Tunnuslukujen valinta on nyt siis kohdistunut kuolleisuuteen.
Suosittelen sitä, koska se on niin helppo laskea ja koska
se on niin helppo ymmärtää.
Selvä. Selvä. Olen sanonut, että liittovaltion tilastotoimisto piilottaa tärkeitä raakatietoja.
Kun siis juuri ymmärsin, että kuolleisuusaste on todella hyvä
kuolleisuuden arvioimiseksi.
Kun siis juuri ymmärsin, että kuolleisuusaste on todella hyvä
kuolleisuuden arvioimiseksi.
Katsoin, mitä liittovaltion tilastotoimisto tekee.
Olen nähnyt, että he käyttävät kuolleisuuslukuja erityisjulkaisuissaan,
esimerkiksi tässä julkaisussa.
Kyllä, ja tärkeintä kuolleisuusluvussa on se, että tarvitsemme sen viikon tarkkuudella.
Kyllä, aivan kuten täällä, yksi arvo joka viikko, 52 arvoa vuodessa.
Eikä kaikkien maassa asuvien ihmisten, vaan eri ikäryhmien välillä. Kyllä.
koska kaikkien kuolleisuus on erilainen.
Nuoremmilla ihmisillä on siis alhaisempi kuolleisuusaste, koska he kuolevat harvemmin, ja vanhemmilla
ihmisillä on korkeampi kuolleisuusaste.
Ja sitä liittovaltion tilastotoimisto tekee.
Esimerkiksi tähän julkaisuun olin erittäin tyytyväinen.
Sitten halusin tarkastella kuolleisuuslukuja ja menin liittovaltion tilastoviraston tietokantaan,
Genesis-tietokantaan, ja näin, että yksittäisten ikäryhmien osalta ei ole
viikoittaisia kuolleisuuslukuja.
Sitten kysyin suoraan liittovaltion tilastovirastolta, joten tein tiedusteluja, tiedonvälityksen
vapautta koskevia pyyntöjä, ja pyysin lähettämään minulle viime vuosien kuolleisuusluvut.
Ja vastaus oli sitten, yrityksen sisäisen kuulemisen jälkeen, vastaamme teille näin,
pyytämiänne tietoja ei ole saatavilla meille, niin että
Hakemus on jätettävä.
Mietin, koska teillä on tiedot.
Käytät niitä itse julkaisuissasi.
Miksi en saa niitä?
Ja sitten näin, että kuolleisuustiedot, eli tässä olevat tiedot,
eli viikoittaiset kuolleisuusluvut, voi johtaa itse muista taulukoista.
Liittovaltion tilastokeskuksen kuolleisuustaulukot ja liittovaltion terveysraportointi
ovat siis olemassa.
Kuolevuusluvut voidaan siis johtaa muista taulukoista.
Annan myös mielelläni kuolleisuusluvut ladattavaksi täältä.
Kuka tahansa voi vilkaista.
Tarvitsemme Saksan viikoittaiset ikäkohtaiset kuolleisuusluvut.
Se on jännittävä avainluku.
Okei, nyt olemme päässeet pisteeseen, jossa meidän on tarkasteltava kuolleisuuslukuja.
Emmekä edes aloita laskemista, kuten kristallipallon kanssa aiemmin,
vaan kirjaamme sen vain ylös.
Meidän on yksinkertaisesti luotava Excelillä kuvaajat, jotka näyttävät kuolleisuusluvut.
Ja sitten katsotaan, näemmekö siinä mitään.
Kuten sanoin, nuorten kuolleisuus on alhaisempi kuin vanhojen ihmisten kuolleisuus.
Kuolleisuusasteeni on esimerkiksi 0 , 2.
Tämä tarkoittaa yksinkertaisesti sitä, että 48-vuotiaiden kuolleisuus on 0,2.
Tämä tarkoittaa, että 0,2 prosenttia 48-vuotiaista, eli kaikki 48-vuotiaat Saksassa, kuolee joka vuosi.
Niin se vain on.
Ja jos tarkastelemme nyt 70-vuotiaita, kuolleisuus on jo 2 prosenttia.
Ja 5 prosenttia 80-vuotiaista.
Ja 90-vuotiaiden kohdalla olisimme luultavasti 20 prosentissa.
Jos meillä olisi 180-vuotiaat, jotka istuvat täällä nyt, niin sanoakseni 5 prosenttia olisi poissa vuodessa.
Ensi vuonna siellä istuisi niin sanotusti 5 prosenttia vähemmän ihmisiä.
Saatat tuntea tämän luokkakokouksista.
Mitä kauemmin koulunkäynnistä on kulunut, sitä vähemmän ihmisiä tulee, ja sitten luokkakokoukseen.
Näin se on.
Ja jos haluan nyt näyttää tämän graafisesti, ikäkohortin, esimerkiksi 82-vuotiaiden,
kuolleisuusasteen, niin voimme nähdä, että se on nyt noin 5 prosenttia.
Loppu, miinus, noin.
Mutta voimme myös nähdä, että se on muuttunut ajan myötä.
Niinpä 30 vuotta sitten 82-vuotiaiden kuolleisuus oli paljon korkeampi.
Se oli kerran 7 prosenttia.
10 prosenttia ja jopa enemmän.
Kuolleisuus on siis edelleen laskenut ajan myötä.
Eikä vain 82-vuotiaille, vaan kaikille ikäryhmille.
Ja minimi on jossakin vuoden 2000 tienoilla.
Kuolleisuus oli alhaalla, ja sitten se nousi jälleen.
Sanon aina, että ne ovat sellaisia jääkiekkomailoja.
Kuolleisuusluvut.
Kaikki eivät siis näytä tältä, mutta monet ikäryhmät näyttävät
tältä, he ovat lätkämailoja.
Kysymys kuuluukin, miten näitä jääkiekkomailoja on niin sanotusti sata,
koska ikäryhmiä on sata, miten ne voidaan esittää graafisesti?
Ajatuksena oli ottaa taulukko ja kirjoittaa vuosiluvut taulukon alaosaan
ja ikäkohortit Y-akselin sivulle.
Ja nyt olen kirjoittanut ikäryhmäni, 48-vuotiaiden, kuolleisuusluvut
kunkin vuoden osalta.
Ja jos täytät koko taulukon, sitä on lähes mahdotonta seurata.
Sitten on niin monia lukuja, joissa on viisi desimaalia.
Mutta nyt voit näyttää sen värillisenä.
Voit käskeä tietokonetta näyttämään suurimman luvun tummansinisenä ja pienimmän ikäryhmäkohtaisen
kuolleisuuden vaaleansinisenä.
Jos tämä tehdään kaikille ikäryhmille ja vuosille, kuvaaja näyttää tältä.
Meidän ei siis enää tarvitse puhua yksittäisistä luvuista, vaan tarkastelemme
nyt värinäytteitä.
Katsomme, missä on tahroja.
Vasemmalla, vuosina 2010, 11, 12, oli hyvin pimeää, mikä tarkoittaa, että
viikatemies oli todella aktiivinen.
Ja jos katsot vuotta 2019, 20, se oli valoisa.
Toisin sanoen viikatemies oli lomalla.
Siinä kaikki, mitä se tarkoittaa.
Se, mikä yllätti minut hieman, on se, että se vaikuttaa myös nuorempiin ikäryhmiin.
Kuolleisuusluvut laskevat siis myös nuoremmissa ikäryhmissä.
Ja kun nyt ajattelen, miten käyttäydyin esimerkiksi vuonna 2010, jolloin viikatemies
oli hyvin aktiivinen jopa minun ikäryhmässäni, en ajatellut kuolemaa
lainkaan, vaan ajoin moottoritietä pitkin 150 km/h kahvi kädessäni.
Ja tässä, kun viikatemies oli lomalla vuonna 2020, istuin television edessä ja melkein
pureskelin sormeni irti kuolemanpelosta, koska näin kuvia Bergamosta.
Toisin sanoen tämä käyttäytymisemme liittyy itse
asiassa medianäkyvyyteen.
Ja näen, että he ilmeisesti, tai tässä voitte nähdä, kuinka paljon raportointi poikkeaa
siitä, mitä raakatiedoissa näkyy.
On nimittäin todettava, että nämä eivät ole laskennallisia tai teoreettisia
arvoja, vaan kyse on tosiasioista.
Se on täysin objektiivista.
Kuolleisuusluvut ovat objektiivisia. Objektiiviset arvot. Selvä. Selvä.
Ajatuksena oli, miten tämä voitaisiin yhdistää, tai kysymys oli, miten tämä monimutkainen grafiikka voitaisiin
yhdistää näihin väripisteisiin kaaviossa?
Miten siis 100 kuolleisuuslukua voidaan muuttaa takaisin yhdeksi?
Ja sitten on vielä ikävakiointimenetelmä, eli se on vakiintunut, voitte googlettaa,
miten se toimii, enkä aio mennä siihen nyt.
Tämä mahdollistaa kuitenkin sen, että 100 erilaista kuolleisuuslukua voidaan yhdistää yhdeksi.
Ja se näyttää tältä.
Tässä on kaavio.
Ja jos meillä on 100 lätkämailaa ja yhdistämme ne, niin tämä
kuva on tietenkin toinen lätkämaila.
Vasemmanpuoleisessa osiossa näkyy, että kuolleisuusluvut ovat nousseet, kuolleisuus
on laskenut, sitten oli minimi ja sitten se nousi jälleen.
Olette ehkä huomanneet, että aiemmin meillä oli aina vuosittaiset kuolleisuusluvut, joten tässä suuressa sinisessä,
värikkäässä grafiikassa, tai ei värikkäässä, mutta tässä pistemäisessä grafiikassa, tässä värikaaviossa,
jokainen yksittäinen kenttä oli aina vuosi.
Ja nyt meillä on täällä, olemme jo hieman laajempia ja nyt meillä on neljä vuodessa, käymme
täällä nyt niin sanotusti neljännesvuosittain.
Me niin sanotusti zoomaamme vuosi-arvoista neljännesvuosittaisiin arvoihin, ja sitten zoomaamme vielä pidemmälle
ja siirrymme viikoittaisiin arvoihin.
Mutta tässäkin näkyy nyt, missä minimi oli.
Vähimmäismäärä oli siis jossain vuosien 2019 ja 2020 välillä.
Historiantutkijana kuvaisin myös vuotta 2020 historialliseksi minimiksi.
19 ja 20 ovat minimit. Vai onko se kuolleisuuden käännekohta.
Teidän on nimittäin myös tiedettävä, että mitä kauemmas menen vasemmalle,
joka on nyt katkaistu tässä, sitä korkeammaksi kuolleisuus nousee.
Historiallinen matalasuhdanne on siis saavutettu vuosina 2019 ja 2020.
Selvä. Selvä. Olen muuttanut karttaa.
Otin vapauden julkaista tämän grafiikan Twitterissä tai X:ssä hiljattain ja kirjoitin siihen, että
täällä ylhäällä me juhlimme elämää ja meistä tuli jalkapallon Euroopan maailmanmestareita.
Kuolleisuusaste oli itse asiassa valtavan korkea, ehdottomasti paljon korkeampi kuin vuonna
2020, jolloin istuimme television edessä pelossa ja lukitussa tilassa.
Kyllä, kuolemantapausten pelko.
Vaikka kuolleisuus oli silloin minimissä.
Ja nyt kun kuolleisuusluvut ovat jälleen nousseet, olemme palanneet normaaliin
elämään emmekä enää ajattele kuolemaa.
Tätä tarkoitan täydellisellä
Peilikuva siitä, miten me käyttäydymme ja miten
yleisö ajattelee kuolemasta.
Tämä näkyy vihdoin selvästi tässä kuvassa.
No, ja sanoin, että zoomaamme tarkemmin, koska tämä tässä oleva kuvaaja, nämä vuotuiset
arvot, ovat tietenkin aivan liian karkeat.
Mielenkiintoiseksi asia muuttuu, kun siirrymme viikoittaiseen esitykseen, koska
silloin voi nähdä kausivaihtelut.
Näin olen tehnyt tässä vuosien 2016-2020 osalta.
Tämä spagettigrafiikka on hieman sekava.
Mutta näemme viikot 1-52 alla.
Kyseessä on itse asiassa sama graafinen kuva, joka esitettiin aiemmin liittovaltion
tilastokeskuksen teknisessä artikkelissa.
Paitsi että vien ne nyt kaikki tänne.
Ja että asetan ne kaikki päällekkäin tässä, vuodet.
Alla ovat siis viikot.
Kuolleisuusluvut ovat jälleen samat.
Ja vain ikäryhmälle.
En voi lukea sitä täällä nyt.
Luulen, että olin ottanut 80-85-vuotiaita.
Vain tätä yhtä ikäryhmää varten.
Ja tietysti näemme poikkeamat.
Näemme täällä esimerkiksi vuoria.
Näet esimerkiksi tämän punaisen vuoren.
Tai sininen vuori takana.
Mutta jos katsot alla olevaa legendaa, se ei ole vuosi 2020.
Joten vuonna 2020, kun olimme lukitussa tilassa, kun meillä oli Bergamo, kun
näimme paljon kuvia arkuista televisiossa.
Ja kuten sanoin, olin itsekin hyvin huolissani.
Olimme tässä sinisellä käyrällä 14., 15. ja 16. kalenteriviikolla.
Ja jos katsotte nyt, mitä poikkeavuuksia on havaittavissa?
En siis näe mitään.
Itse asiassa sininen ja oranssi käyrä edustavat kuolleisuuslukujen historiallista
matalinta tasoa vuonna 2019.
Jos siis piirrän kaikki vuodet tähän, spagetti
liikkuu ylöspäin.
Alimmat käyrät alareunassa ovat oranssi ja vaaleansininen käyrä.
Vuoden kokonaistaso on siis niin sanotusti minimitasolla.
Mutta edes viikoittaiset heilahtelut eivät ole mainitsemisen arvoisia.
Kaikki löytämäni poikkeamat ovat muilta vuosilta, mutta eivät vuodelta 2020.
En siis löydä edes viikkotasolla minkäänlaisia poikkeamia vuonna 2020.
Kohtaan 4.
Nyt tarkastelemme vuosien 2021 ja 2022 kuolleisuuslukuja.
Ja se on minulle myös kaikkein tärkein asia.
Olemme jo nähneet tästä kaaviosta, että kuolleisuusluvut ovat jälleen nousussa molempina vuosina.
Niin, jääkiekkomaila niin sanotusti, nyt on aika lähteä taas nousuun.
Enkä aio tehdä mitään oletuksia siitä, miksi näin on.
Haluan vain tehdä selväksi, että kuolleisuusluvuissa on jotain vialla.
Näemme sen hyvin selvästi.
Ja on mielenkiintoista, jos zoomaamme nyt viikkotasolle.
Ja se on juuri tämä grafiikka.
Ja nyt en ole laittanut spagettia niin sanotusti päällekkäin, vaan yksi toisensa perään.
Eli niin sanotusti vuodesta 2016 vuoteen 2023.
Ja minulla on se vielä kauempana.
Mutta leikkasin sen ensin pois, jotta näette jotain.
Ja nämä siniset siksak-viivat ovat nyt kuolleisuusaste.
Ja vain 45-50-vuotiaiden ikäryhmässä.
Ja näemme melko pysyvän kaavan.
Kyllä, joskus se puhkeaa niin sanotusti ylhäältä ja joskus alhaalta.
Käyttäytyminen on kuitenkin suhteellisen yhdenmukaista.
Kyllä, aina sama kuvio.
Talvella ne ovat vain hieman korkeammalla.
Kesällä se laskee taas hieman.
Ensi talvena uudelleen.
Ja jos tätä laajennetaan vasemmalle, tuloksena
on aina tämä kuvio.
Ja nyt tulee kaikkien aikojen pahin pandemia.
Ja sen näkee jo nyt.
Se näyttää tältä.
Ja ensi silmäyksellä sanot, että se on itse asiassa sama kuin aina.
Musta viiva on niin sanotusti kausittainen suuntaus.
Vuonna 2020 olemme menossa samaan suuntaan kuin aiempina vuosina.
Meillä oli jopa yksi laskusuuntainen poikkeama, mikä on niin sanotusti historiallista.
En kuitenkaan näe mitään silmiinpistävää kaavaa.
Ja nyt lisätään vuodet 2021 ja 2022.
Tämä on malli, jota ei ole koskaan aiemmin nähty tässä ikäryhmässä
kaikkina aiempina vuosina.
Voimme siis selvästi nähdä, että sininen viiva on edelleen paljon mustan viivan yläpuolella.
Musta viiva tuskin tunkeutuu läpi ja syntyy suuria alueita.
Se tarkoittaa yksinkertaisesti sitä, että täällä on kuollut paljon nuoria ihmisiä jonkinlaiseen
vaaraan, joka on olemassa ja jota on nyt tutkittava.
Meillä ei ole koskaan aiemmin ollut tällaista kuolleisuutta tässä ikäryhmässä.
Toisin sanoen hyvin selkeä hälytyssignaali.
Olen yllättynyt siitä, ettei mitään tapahdu, koska tätä mallia ei ollut aiemmin.
Ja se osoittaa vain yhteen suuntaan, nimittäin ylöspäin.
Otan vielä yhden ikäryhmän.
Tarkastellaan 50-55-vuotiaita.
Ja näemme itse asiassa saman kuvan.
Kuolleisuusluvuissa on aina samanlaisia piikkejä.
Ja nyt tulee pandemia, 2020.
50-55-vuotiaiden ikäryhmässä kuolleisuus on itse asiassa
keskimääräistä alhaisempi.
Muut vuodet olivat siis paljon parempia.
Ja nyt näytän vuodet 2021 ja 2022.
Ja näemme saman kuin muissakin ikäryhmissä.
Erittäin selkeä kuvio, joka on paljon kausivaihtelun yläpuolella.
Toisin sanoen täällä on kuollut tuhansia ihmisiä nuorissa ikäluokissa, jotka eivät
oikeastaan olisi tilastollisesti oikeutettuja.
Se on hyvin selkeä hälytyssignaali.
Enkä kuule siitä mitään.
Ongelmana on, että jos tarkastellaan vain koko väestöä, tämä hälytyssignaali peittyy
ikääntyneiden ihmisten kuolemiin, koska kuolleisuus on siellä yksinkertaisesti paljon korkeampi.
Sitten sitä ei voi nähdä ollenkaan.
Kuolleisuuslukuja on tarkasteltava viikoittain
ja ikäryhmittäin.
Sinun on katsottava vintage- tai pienen ikäluokan kuvaa.
Ja sitten tätä signaalia ei voi jättää huomiotta.
Ja koska liittovaltion tilastovirasto tekee näin ja tarkastelee kuolleisuuslukuja viikko viikolta,
kuten olen osoittanut julkaisussa, olen yllättynyt siitä, että tätä hälytyssignaalia ei
julkisteta ja että se salataan yleisöltä.
Tulen nyt siihen johtopäätökseen.
Olen mielestäni pystynyt osoittamaan, miksi kuolleisuusluvut soveltuvat kuolemantapausten
arvioimiseen, koska ne ovat helppotajuisia kaikille ja soveltuvat siksi
hyvin julkiseen viestintään.
Koska meillä on tunne siitä, mitä prosenttiluvut tarkoittavat.
Kaksi prosenttia, viisi prosenttia, tiedämme sen jokapäiväisestä elämästä.
Siksi meidän pitäisi mielestäni tarkastella kuolleisuuslukuja.
Kuolleisuusluvut ovat objektiivisia tietoja.
Nämä ovat niin sanotusti tosiasioita, joita ei voi...
Ei ole mitään laskelmia, ei ole mitään mallia, mutta näin me mittasimme
sen, näin me havaitsimme sen.
Kuolleisuusluvut ovat saatavilla liittovaltion tilastokeskuksesta.
Ja vaikka niitä ei ole julkaistu, se ei tarkoita, etteikö niitä olisi olemassa.
Meidän pitäisi siis vaatia kuolleisuuslukuja liittovaltion tilastokeskukselta.
Syy siihen, että yleisö sai väärän kuvan kuolemantapausten määrästä vuonna 2020, on yksinkertaisesti
se, että liittovaltion tilastovirasto valitsi julkiseen viestintään väärät tunnusluvut,
nimittäin kuolemantapausten määrän ja liikakuolleisuuden luvut.
Mielestäni selitin melko hyvin, että kuolleisuusluvut vääristävät
kuvaa, kun väestö muuttuu, eli kun väestö kasvaa ja kun väestö vanhenee.
Ja jos ylikuolleisuusarvot lasketaan käyttämällä niinkin kyseenalaista menetelmää kuin
mediaanimenetelmää, ne johtavat myös liian suuriin arvoihin
ikääntyvän väestön osalta.
Ja jos vain nämä kaksi avainlukua ilmoitetaan, kuten liittovaltion
tilastokeskus tekee, ei ole ihme, että syntyy väärä vaikutelma.
Jo pelkästään se on skandaali, että kokonaista maata panikoidaan ilman minkäänlaista pohjaa, ilman
minkäänlaista perustetta raakatiedoissa.
Mutta se, mitä nyt vuonna 2022 koemme, eli se, että emme kuule liittovaltion tilastotoimistosta
lainkaan tätä silmiinpistävää mallia nuorten kohorttien keskuudessa, on mielestäni lähes rikollista.
Koska kun minä näen nämä poikkeamat täällä, myös liittovaltion tilastotoimisto näkee ne.
Ja se, että et kuule mitään, herättää paljon kysymyksiä.
Jos liittovaltion tilastovirasto sanoisi, että tässä on selvä poikkeama, sillä
olisi vaikutusta politiikkaan.
Enkä ymmärrä, miksi ette kuule mitään.
Koska julkisuudella, jota toimisto sai aikaan vuonna 2020 lehdistötilaisuuksissa ja niin edelleen, ja kaikella
tällä pelottelulla olisi nyt todellinen perusta tiedoissa, eikä liittovaltion
tilastovirastosta kuulu mitään.
Tässä asiassa tarvitaan siis pikaisesti selvennystä.
Ja kuten sanoin, pyydän tukea sen varmistamiseksi, että vastuulliset joutuvat vastuuseen
ja että näemme nuorten kuolleisuusluvut.
Hyvä. Päätän puheenvuoroni tähän.
Kiitos huomiostanne ja toivotan teille kaikkea hyvää.
Pidä huolta itsestäsi, Marcel Barth.