Mindannyian tudjuk, hogy a számok és a statisztikák nem mindenki kedvencei.
Sokan szívesen bízzák a felmérést és az elemzést szakértőkre, és bíznak a bemutatott eredményekben.
De nem mindig van jó tanácsod.
Például a Szövetségi Statisztikai Hivatal által a Corona-korszakban közzétett
halálozási adatok esetében.
Mindannyian tanúi voltunk annak, hogy a hivatal a válság kitörése után 2020-ban jelentős
többlethalálozási arányt jelentett be.
A média hatására a legtöbb ember tudta, hogy a világjárvány áldozatokat követel, és hogy mindenkinek,
aki meg akarja védeni magát, be kell oltatnia magát.
A keltett félelemnek meglett a hatása.
A helyzet azonban 2021-ben és 2022-ben más lesz.
A nagyszabású kampány elérte célját.
A lakosság többsége be volt oltva.
A hivatalos jelentések szerint a halálozási arányokban már
nem volt semmilyen szabálytalanság.
Ahogy azonban Marcel Barthes, az üzleti informatikus felfedezte, ez egyenesen hazugság.
Idézet Aprólékosan összehasonlította a nyers adatokat, és megdöbbentő eredményekre jutott.
Felfedezte, hogy a hivatalos nyilatkozatokkal ellentétben 2020-ban nem volt többlethalálozás.
A következő két évben... ... nemcsak riasztóan sokan haltak meg, hanem
feltűnően sok középső és fiatalabb korosztálybeli férfi és nő is.
Először fordult elő, hogy a halálozási ráta is példátlan, az évszakokhoz
képest teljesen atipikusan alakult.
Marcel Barthes bemutatja azokat a furcsa hibákat, amelyeket a hatóságok elkövetnek,
amikor a hivatalos adatokkal foglalkoznak.
Hogyan lehetséges az - tűnődik a szerző -, hogy a nyilvános
kommunikáció ennyire eltér a nyers adatoktól?
Nézze meg most a videós előadást, és terjessze ezt a fontos információt a környezetében.
A halálozási folyamat a nyers adatokban
Marcel Barz videós hozzájárulása (Jüterbog, 2023. november 20.)
A videóról... A Szövetségi Statisztikai Hivatal hivatalos adatai kétséget kizáróan azt mutatják,
hogy 2021-ben és 2022-ben több ezerrel több haláleset történt Németországban.
Ami még rosszabb, hogy a feltűnő halálozási arány most először a fiatalabb korosztályokat is érinti.
Miért nem látunk, hallunk vagy olvasunk erről a médiában?
Milyen halálos veszély fenyegeti a lakosságot?
Milyen szerepet játszik a wiesbadeni Szövetségi Statisztikai Hivatal?
Ebben az előadásban bemutatom a hivatalos halálozási adatokat és azokat a furcsa
hibákat, amelyeket hatóságaink elkövetnek, amikor ezeket a számokat közzéteszik.
Mi, polgárok nem kapunk őszinte tájékoztatást a halálozási folyamatról.
Igen, a nevem Marcel Barz.
48 éves vagyok.
Berlin környékéről származom, pontosabban Jüterbock kisvárosából.
Én pedig képzett üzleti informatikus vagyok.
Más szóval, adatokkal és számokkal foglalkozom.
És mivel mindig olyan pontosan csinálom, és újra kiszámolom, kiérdemeltem a babszámláló
címet, amire elég büszke vagyok.
Tehát a témának a nyers adatokban szereplő haláleseményeknek kellene lennie.
A nyers adatok alatt a változatlan adatokat értem.
Tehát nem nézek kész sajtóközleményeket vagy grafikonokat, hanem adatcsomagokat szerzek be, amennyire
csak lehet, és aztán magam kezdem el kiszámolni az összegeket, grafikonokat
készíteni és így tovább.
Ezt értem tehát nyers adatok alatt.
És ha a halálról van szó, akkor erről szól az egész...
A kérdés az, hogy sok vagy kevés ember halt meg Németországban?
Tehát nemcsak a létszámot, hanem azt is, hogy felmérjük, hogy a szokásosnál
többen vagy kevesebben voltak-e?
Semmi több. Ez a kérdés.
És mivel egyeseket kissé irritál, amikor ilyen lazán beszélek a halottakról, rögtön
szeretném elmondani, hogy tudom, hogy van itt egy érzelmi szint is.
Aki valaha is elvesztette hozzátartozóját, az tudja, hogy mire gondolok.
De én tényleg csak tudósként nézem ezeket a számokat.
És ma ezek halálozási adatok, holnap pedig fizikai adatok, adatok,
földrajzi adatok és így tovább.
Igazából csak statisztikus vagyok.
Kérem, értsék meg, amit itt mondok.
Egy barátom nemrég azt mondta nekem, hogy miért csinálod ezt tulajdonképpen?
Hetekig ülsz ott, és kutatsz a nyers adatok között.
Ez mind megerősített tudás.
Tehát csak annyit kell tenned, hogy rákeresel a Google-ban, és pontosan tudni fogod,
hány ember halt meg, és hogy sok vagy kevés volt-e.
Vannak szakértők, akik egész nap semmi mást nem csinálnak, és akiket azért fizetnek,
hogy ezeket az adatokat meghatározzák.
Miért kételkedjünk abban, hogy valami nem stimmel, hogy hibákat követünk el?
Három vagy négy évvel ezelőtt én magam is...
Három évvel ezelőtt ugyanígy gondoltam és beszéltem volna.
De időközben egyszerűen annyi minden történt velem, hogy ma azt kell mondanom,
hogy itt hibákat követnek el.
És tulajdonképpen ez az előadásom központi üzenete.
A haláleseteket nem úgy ábrázolták, ahogyan a nyers adatokban látjuk őket.
És ezt be akarom bizonyítani, és ezt most azonnal ki akarom mondani.
Ezt rögtön ki akarom mondani.
Az előadás következtetései.
Amit én a nyers adatokban látok, azaz a halálesetek számának nyers adataiban, az teljesen
ellentétes azzal, amit a közvélemény gondol.
És ez valóban így is van, azaz a 2020-as halálos áldozatok száma.
A közvélemény szerint a világjárvány miatt feltűnően sok haláleset történt nálunk.
És én magam is meg voltam győződve arról, hogy... 2020-ban van, és ott
is az emberek viselkedéséről beszélünk.
Igen, én magam is féltem a haláltól, féltem a vírustól.
És ha megnézem a nyers adatokat, pontosan az ellenkezőjét látom.
Nem csak én nem látok semmilyen rendellenességet 2020-ban.
Még a halálesetek számában is történelmi mélypontot látok 2020-ban.
És a kérdés az, hogy lehet ez ennyire távol egymástól?
Mi látható az adatokból, és mit gondol erről a nyilvánosság.
És ezt fogom tenni, ez az állításom, de ezt részletesen ki
is fogom fejteni az előadásban.
És nem csak, hogy 2020-ban is így volt.
2022-ben, és ezt a második példának veszem, pontosan az ellenkezője lesz
annak, amit a közvélemény gondol.
Tehát miközben a közvélemény szerint a halálesetek számában már nincs semmi rendellenesség.
És ennek megfelelően az emberek viselkedése is normális.
A halálozási arányokról már senki sem beszél.
Ukrajnáról beszélünk, Izraelről beszélünk.
Teljesen más témák vannak.
A Corona annyira tegnapi.
És amikor a halálozási adatokat nézem, ezeket az anomáliákat látom.
Igen, amit sokan 2020-ban véltek látni, azt én most a halálozási adatokban látom.
És a drámai rész.
Ezeket az anomáliákat a fiatalabb korcsoportokban is látom, amelyeknél korábban
soha nem láttam ilyen mintákat.
De most azt látom, hogy észrevehetően megnövekedett a fiatalok halálának száma, és ez igazán drámai.
És a kérdés az, hogy honnan jön a nyilvánosság, vagy mondjuk úgy, hogy
honnan jönnek ezek a nyers adatok?
Mi a forrásom, hogy ezt mondjam?
Szóval ezeket fogom megvenni.
A Szövetségi Statisztikai Hivatal nyers adatai.
Igen, vannak adatbázisok, bárki hozzáférhet hozzájuk, és letöltheti az adatokat.
A Szövetségi Statisztikai Hivatalban pedig mindenki számára szabadon hozzáférhetőek a halálozási táblázatok.
Ez az én adatbázisom a nyers adatokhoz.
És ha most megkérdezzük magunktól, honnan jön valójában a közvélemény, vagy hol születik?
Aztán persze arra gondolsz, hogy a média tudósít arról, hogy mi történik a halállal.
De a média nem találja ki a halálozási adatokat; minden, ami a halálozási
arányról megjelenik, az valójában az, amit a Szövetségi Statisztikai Hivatal - és
itt ismét ugyanannál a hatóságnál vagyunk - közöl a nyilvánossággal.
Tehát a Hivatal sajtóközleményeken, különleges elemzéseken és sajtótájékoztatókon
keresztül történő nyilvános kommunikációját végső soron a média terjeszti.
És hogy mit gondol a nyilvánosság.
És a kérdés most az, hogy miként lehetséges, hogy a Szövetségi Statisztikai Hivatal
nyilvános kommunikációja ennyire eltér a nyers adatok tényleges képétől?
És tudom, hogy ez egy komoly vád, amit itt teszek.
De ezt most részletesen elmagyarázom.
Másodszor.
Másrészt ezt most részletesen meg fogom indokolni.
Ez két évnyi intenzív kutatás, a Szövetségi Statisztikai Hivatal illetékes osztályvezetőivel
folytatott hosszas párbeszéd, az információszabadságról szóló törvény alapján
benyújtott számos kérelem, sajtókérdések stb. eredménye.
Tehát, ha most azt gondoljátok, hogy amit itt mondok, az igaz, és ezt már tudtátok,
akkor tényleg nincs értelme meghallgatni ezt az előadást.
De ha úgy gondolja, hogy amit itt mondok, az szemét, ha felháborítja ez az állítás,
amit itt állítok, akkor arra kérem, hogy nézze meg,
és cáfoljon meg.
Számoljatok, ez egyszerű.
Megmutatom, honnan szerezheti be az adatokat, és hogyan ellenőrizheti azokat.
Számoljatok, és ha hibáztam, szóljatok.
Az e-mail címemet is ide teszem.
Készen állok minden vitára.
De ha utánaszámolnak, és rájönnek, hogy amit itt mondok, az igaz, akkor kérem,
ne nekem írjanak, hanem közvetlenül azoknak, akik ezért felelősek.
Mert úgy vélem, hogy a dolgok megváltoztatásának egyetlen módja a közvélemény nyomása.
Mert már két éve próbálom tisztázni a helyzetet és
beszélni a felelősökkel.
Ez nem vezet sehová.
Az egyetlen út a nyilvános nyomásgyakorlás.
Tehát kérem, bizonyítsa be, hogy tévedek, ellenőrizze és végezze el a matematikai számításokat.
És ne hagyja, hogy a tényellenőrzők megakadályozzák abban, hogy megvalósítsa ezt a meggyőződést.
a felülvizsgálat elvégzésére.
Biztos vagyok benne, hogy a tényellenőrök visszajönnek, és mindent, amit itt mondok, elrontanak.
Ellenőrizd magad.
Ne hagyja, hogy ez megakadályozza a matematikában.
Oké, ez volt a vádirat.
Most a bizonyítékokra térek rá.
Szeretném végigvenni ezt az öt pontot, és a kulcsfigurák kiválasztásával
kezdeném.
Ha tehát Önt a németországi halálozási arány érdekli, automatikusan a Szövetségi Statisztikai
Hivatal speciális elemzéseihez és a sajtóközleményekhez jut el.
És ha megnézzük a felhasznált kulcsszámokat, akkor abszolút számokat
látunk, az éves halálesetek számát.
A halálozási többletértékek százalékos értékeit látjuk, egy hónapra vagy egy évre vonatkozóan.
És ha megnézi, akkor megtalálja a várható élettartam kulcsszámát is,
és megtalálja a halálozási arányokat is.
Ez nagyon más.
A kérdés most az, hogy ezek közül melyik hasznos vagy melyik értelmes ahhoz, hogy ítéletet lehessen
alkotni a németországi halálozási arányról.
És kezdem a halálozási adatokkal.
Ha csak az esetek számát nézzük, azaz a koporsók számát, ha úgy tetszik,
akkor könnyen félrevezethetőek vagyunk.
Ha tehát a népesség folyamatosan növekszik, vagy ha a növekvő csoport, az idősek, a 80
év felettiek csoportja erősen növekszik, és csak a halálozások számát nézzük, akkor
nem tudjuk megítélni a halálozási arányt, vagy torzítást kapunk, és talán
teljesen rossz képet kapunk.
Ezért nem támogatnám ezt a kulcsfigurát.
És vessünk egy pillantást a többlethalandóságra.
Ehhez meg kell néznünk és meg kell értenünk ezt a fogalmat.
Tehát a többlethalandóság, ez egy nagyon jó kérdés.
A túlhalálozás egyszerűen azt jelenti, hogy egy adott időszakban a vártnál több ember halt meg.
Ha például a mi városunk esetében kiszámolom, hogy Jüterburgban idén 100 halálesetre
számítok, és az év végén 102 volt, akkor a vártnál kettővel több halálesetem van, tehát két
százalékos többlethalálozásom van.
Tehát ez egy nagyon egyszerű koncepció.
A többlethalandóság százalékban kifejezve egyszerűen ezt a delta-értéket jelzi, úgymond,
a várakozás és a valóság között.
És mi a várakozás, azaz ez az előre jelzett érték?
Úgy vélem, ez egyfajta kristálygömb.
Ez az előrejelzés Jüterburgra például 100 halott volt, a
valóság pedig a koporsók száma.
A túlzott halandóság pedig, úgymond, a kristálygömb eltérése a valóságtól.
Ez a koncepció.
És a kristálygömb nem önkényt vagy hókuszpókuszt jelent, hanem kristálygömböt abban az értelemben, hogy igen,
ezek olyan matematikai modellek, amelyek megalapozottak, és amelyek a történelmi
halálozási adatokat vizsgálják.
Fontos azonban felismerni, hogy nem csak egy kristálygömb
létezik, hanem több is.
Ez pedig például a WHO kristálygömbje.
A következő pedig az Euromomo kristálygömbje.
Ez egy másik kristálygömb, amely más várható értékeket és ezért más többlethalálozási
értékeket eredményez.
Ez a szféra itt például, mondjuk, a biztosításmatematikai egyesületeké.
A hátsó pedig talán a Szövetségi Statisztikai Hivatalé.
És hogy megmutassam, hogyan működik egy ilyen kristálygömb, példaként a Szövetségi Statisztikai
Hivatal kristálygömbjét veszem, és leegyszerűsítem az elvet, hogy
mindenki megértse.
Tehát a Szövetségi Statisztikai Hivatal kristálygömbje, nekem is van itt egy, ezt mediánmódszernek
hívják, és a következőképpen működik.
Most van egy alkalmazott a Szövetségi Statisztikai Hivatalban, aki egy kristálygömbhöz
beszél, és azt mondja, mondd meg, mit vársz Jüterburgtól.
A 40. naptári héten vagyunk.
Kristálygömb, mi a várható érték ezen a héten?
És akkor a kristálygömb azt mondja, talán azt kell mondanom, hogy ezt csinálja a Szövetségi Statisztikai Hivatal.
Van tehát egy alkalmazott, nevezzük mostantól Felixnek, aki beszélget a kristálygömbbel, és
megkérdezi, hogy mennyi a várható értéked?
És a kristálygömb azt mondja: Felix, miért nem mész el a biztosítási egyesületekhez, az irattárba, és hozod
elő a tavalyi év Jüterburgra vonatkozó mappáját, és megnézed, hányan haltak meg a 40. naptári héten.
És akkor Felix megteszi, és azt mondja, tizenegy, oké, mondja a kristálygömb, menj vissza
a szekrénybe, és hozd a tavalyelőtti mappát.
Hányan voltak a 40. naptári héten?
Oké, kilenc halott.
A három évvel ezelőtti és a négy évvel ezelőtti mappát újra megcsinálod, oké, nyolc és tizenhárom évvel ezelőtti mappát.
És most, mondja a kristálygömb, találd meg a legkisebb számot.
Oké, ez a nyolc, és most lemondod.
Oké, és a legnagyobbat is törlöd, ez tizenhárom.
Aztán marad a kilences és a tizenegyes szám.
És az az érték, amely pontosan a kilenc és a tizenegy között középen van, azaz tíz, az
a kristálygömb által a 40. naptári hétre kiszámított várható érték Jüterburg számára.
Igen, a medián módszer valójában így működik a civil társadalomban.
Ez egy nagyon egyszerű elv.
És most éppen Felix az a személy a Szövetségi Statisztikai Hivatalban, aki a tényleges halálozási
adatokat a táblázatra teszi.
Tehát a valóság, igen, a koporsók száma meg van számolva.
És most kiderült, hogy tizenegy van.
A kristálygömb tehát tízet mutatott, a valóság pedig tizenegyet.
És most Felix azt mondja, ó, itt egy eltérés.
A kristálygömb tíz, a valóság pedig tizenegyet mutatott.
A kristálygömbnek mindig igaza van.
Valaminek történnie kell a valóságban.
Ki tudja, mi az?
Az ózonlyuk, az éghajlatváltozás?
Nem tudja, mi folyik itt.
Felhívja az RKI-t. Ah, Corona.
Oké, akkor tudjuk, hogy megnövekedett a halálozási arány, mondja a kristálygömb.
És ez a Corona miatt van.
Most számol, tízből egy haláleset még egy.
Tehát tíz helyett tizenegy van.
Tehát tíz százalékos többlethalandósággal rendelkezik.
És ez egy riasztó adat Felix számára.
És most azt teszi, amit tennie kell.
Tájékoztatnia kell a nyilvánosságot.
Igen, ez azt jelenti, hogy most sajtóközleményeket készít, megírja a külön értékelést, sajtótájékoztatókat tart,
és azt mondja, hogy a 40. naptári héten tíz százalékos a túlhalálozás Jüterburgban.
És most jönnek az újságírók.
És azt mondják, ó, micsoda történet.
Tíz százalék Jüterburgban egyetlen hét alatt.
Aztán ott vannak a szalagcímek.
Ha ez tíz hétig így folytatódik, egész Jüterburg ki fog halni.
Vagy az AfD a hibás?
Jüterburg lezárása.
A Bundeswehrt belsőleg kell bevetnünk, és így tovább.
Elképzelheti a címlapokat.
De valójában mindez azért van, mert a kristálygömb azt mondta, hogy tíz.
És ha Felix egy másik kristálygömböt használt volna, talán még az alulhalálozást is mérte volna Jüterburgban,
attól függően, hogy mit választ.
És ha akkor ugyanezt tette volna, tájékoztatta volna a közvéleményt,
majd a média képviselőit, akkor a címlapok is ilyenek lehettek volna.
Az alacsony jüterburgi halálozási arány oka az SPD vagy a Zöldek nagyszerű politikája.
Elképzelheti, hogyan reagálnak majd a média képviselői.
És minden attól függ, hogy melyik kristálygömböt választjuk.
És amint megérted, hogy a gömb kiválasztásával a halhatatlanság értékét bármilyen irányba
elfordíthatom, rájössz, hogy ez a fogalom valójában nem ebbe az irányba mutat.
Nem alkalmas.
Legalábbis akkor nem, ha ilyen golyóválasztékom van.
Csak annyit mondanék, hogy erre már 200 éve kifinomult módszerek léteznek a
biztosításmatematikai matematikában.
Erre való az Aktualvereinigung kristálygömbje, hogy úgy mondjam.
De ha a nagy intézmények nem tartják be, vagy nem használják, hanem valami ilyesmit vezetnek
be, ezt a médiamódszert, és ennek következtében bizonyos önkényesség
alakul ki, akkor ez a koncepció egyszerűen nem használ, nem segít.
És pontosan ezért tartom a többlethalandóság fogalmát alkalmatlannak a németországi
halálozási arányszám értékelésére.
Mi a helyzet a várható élettartammal?
Úgy gondolom, hogy a várható élettartam kiváló mutató
a halandóság értékelésére.
De ezt egy kicsit nehezebb megérteni, egy kicsit nehezebb kiszámítani.
Ez tehát egy kulcsfontosságú szám a szakemberek számára.
Igen, úgy gondolom, hogy nekünk, hétköznapi embereknek a halálozási rátával kellene dolgoznunk.
Mekkora a halálozási arány?
Egész egyszerűen csak azt jelzi, hogy az élők hány százaléka halt meg.
Tehát ha van 100 ember, és közülük kettő meghal, akkor a halálozási
arány két százalék.
Ez egy nagyon egyszerű koncepció.
A kulcsszámok kiválasztása tehát most a halálozási arányra esett.
Én ezt javasolnám, mert olyan könnyű kiszámítani, és
mert olyan egyszerű megérteni.
Rendben. Rendben. A Szövetségi Statisztikai Hivatal elrejti a fontos nyers adatokat, én ezt neveztem így.
Tehát, miután megértettük, hogy a halálozási ráta valóban jó
a halandóság megítélésére.
Tehát, miután megértettük, hogy a halálozási ráta valóban jó
a halandóság megítélésére.
Megnéztem, mit csinál a Szövetségi Statisztikai Hivatal.
És láttam, hogy a halálozási arányokat használják a szakkiadványaikban,
például ebben a kiadványban.
Igen, és az a fontos a halálozási rátával kapcsolatban, hogy a hétre lebontva kell megadnunk.
Igen, mint itt, minden héten egy érték, 52 érték egy évben.
És nem az országban élő összes emberre, hanem a korcsoportokra vonatkozóan. Igen.
mert mindenkinek más a halálozási aránya.
Tehát a fiatalabbaknál alacsonyabb a halálozási arány, mert ritkábban halnak meg, az idősebbeknél
pedig magasabb a halálozási arány.
És ezt teszi a Szövetségi Statisztikai Hivatal.
Például ebben a kiadványban itt nagyon elégedett voltam.
Aztán meg akartam nézni a halálozási arányokat, és megnéztem a Szövetségi Statisztikai Hivatal
adatbázisát, a Genesis adatbázist, és láttam, hogy ó, az egyes korcsoportokra
nincsenek heti halálozási arányok.
Oké, akkor közvetlenül a Szövetségi Statisztikai Hivataltól kértem, tehát érdeklődtem, információszabadság-kérelmet
nyújtottam be, és azt mondtam, kérem, küldje el nekem az elmúlt néhány év halálozási arányait.
És a válasz az volt, hogy a vállalaton belüli konzultációt követően így válaszolunk Önnek,
az Ön által kért információ nem áll rendelkezésünkre, így a
A kérelmet be kell nyújtani.
Azon tűnődtem, hogy mivel nálad vannak az adatok.
Ön maga is használja őket a kiadványaiban.
Miért nem kaphatom meg őket?
Aztán láttam, hogy a halálozási adatokat, vagyis az itt szereplő adatokat,
a heti halálozási arányokat, más táblázatokból is le lehet vezetni.
Tehát ott vannak a halálozási táblázatok a Szövetségi Statisztikai Hivatalnál, és
ott van a szövetségi egészségügyi jelentés.
Tehát a halandósági rátákat más táblázatokból is levezetheti.
Örömmel teszem elérhetővé a halálozási arányokat is, hogy letölthessék őket innen.
Bárki megnézheti.
Amire szükségünk van, azok a heti, életkor-specifikus németországi halálozási ráták.
Ez az izgalmas kulcsszám.
Oké, most már elérkeztünk ahhoz a ponthoz, ahol meg kell néznünk a halálozási arányokat.
És még csak nem is kezdünk el számolgatni, mint korábban a
kristálygömbbel, csak rögzítjük.
Egyszerűen Excel grafikonokat kell készítenünk a halálozási arányok bemutatására.
Aztán megnézzük, hogy látunk-e benne valamit.
Mint mondtam, a fiatalok halálozási aránya alacsonyabb, mint az időseké.
Az én halálozási arányom például 0 , 2.
Ez egyszerűen azt jelenti, hogy a 48 évesek halálozási rátája 0,2.
Ez azt jelenti, hogy a 48 évesek 0,2 százaléka, azaz az összes 48 éves németországi fiatal évente meghal.
Ez már csak így van.
És ha most a 70 éveseket nézzük, máris 2 százalékos halálozási arányt értünk el.
És a 80 évesek 5 százaléka.
A 90 évesek esetében pedig valószínűleg 20 százalékon állnánk.
Ha most úgymond 180 évesek ülnének itt, akkor 5 százalékuk egy év alatt eltűnne.
Jövőre 5 százalékkal kevesebb ember ülne ott, hogy úgy mondjam.
És ezt az osztálytalálkozókról ismerheted.
Tehát minél hosszabb idő telt el az iskola óta, annál kevesebben jönnek, majd az osztálytalálkozóra.
Így van ez.
És ha most ezt grafikusan szeretném bemutatni, egy korcsoport, például a 82 évesek
halálozási arányát, akkor láthatjuk, hogy ez most 5 százalék körül van.
Vége, mínusz, körülbelül.
De azt is láthatjuk, hogy az idők során változott.
Tehát 30 évvel ezelőtt a 82 évesek halálozási aránya sokkal magasabb volt.
Egyszer 7 százalékon állt.
10 százalékkal, sőt, még ennél is magasabb.
A halálozási arány tehát az idők során folyamatosan csökkent.
És nem csak a 82 évesek, hanem minden korosztály számára.
A minimumot pedig valahol a 2000-es év körül látjuk.
Volt egy mélypont, majd a halálozási arány ismét emelkedett.
Mindig azt mondom, hogy ezek olyan hokiütők.
Tehát a halálozási arány.
Tehát nem mindenki néz ki így, de sok korosztály így
néz ki, ők hokibotok.
A kérdés tehát az volt, hogy hogyan lehet, mivel 100 ilyen hokiütő van, hogy úgy mondjam,
mivel 100 korcsoportunk van, hogyan lehet őket grafikusan ábrázolni?
Az ötlet az volt, hogy vegyünk egy táblázatot, és írjuk az éveket az aljára,
a korosztályokat pedig az Y-tengelyre.
És most az én korcsoportomra, a 48 évesekre vonatkozóan beírtam az egyes évekre
vonatkozó halálozási arányokat.
És ha az egész táblázatot kitöltöd, szinte lehetetlen nyomon követni.
Aztán nagyon sok szám van öt tizedesjegyű számmal.
De most már színesben is megjelenítheti.
Megmondhatja a számítógépnek, hogy a legnagyobb számot sötétkékkel, a legkisebb halálozási arányt pedig
világoskékkel jelenítse meg korcsoportonként.
És ha ezt minden korcsoportra és évre elvégezzük, akkor a grafikon így néz ki.
Tehát itt már nem egyedi számokról kell beszélnünk, most
már színmintákat nézünk.
Megnézzük, hol vannak foltok.
És azonnal láthatjátok szabad szemmel, tehát a bal oldalon, 2010, 11, 12, nagyon sötét volt, ami
azt jelenti, hogy a Kaszás tényleg aktív volt.
És ha megnézzük a 2019-es, 20-as évet, az fényes volt.
Más szóval, a Kaszás szabadságon volt.
Itt csak ennyit jelent.
És ami egy kicsit meglepett, hogy ez a fiatalabb korosztályokat is érinti.
Tehát a fiatalabb korcsoportokban is csökkenő halálozási arányokat tapasztalunk.
És ha most arra gondolok, hogyan viselkedtem például 2010-ben, amikor a Kaszás nagyon aktív
volt, még az én korosztályomban is, egyáltalán nem gondoltam a halálra,
hanem 150 km/h-val, kávéval a kezemben hajtottam az autópályán.
És itt, amikor a Kaszás 2020-ban nyaralt, a tévé előtt ültem, és majdnem lerágtam
az ujjaimat a halálfélelemtől, mert láttam a bergamói képeket.
Más szóval, ez a viselkedésünk valójában a médiamegjelenésekhez
kapcsolódik.
És látom, hogy nyilvánvalóan, vagy itt láthatják, hogy a jelentés mennyire eltér
attól, amit a nyers adatokban látnak.
Mert ki kell mondani, hogy ezek nem kiszámított vagy elméleti értékek,
hanem tényekről beszélünk.
Ez teljesen objektív.
A halálozási arányok objektívek. Objektív értékek. Rendben. Rendben.
Az ötlet az volt, hogyan lehetne ezt kombinálni, vagy a kérdés az volt, hogyan lehetne ezt az összetett grafikát
kombinálni ezekkel a színes foltokkal egy diagramon?
Hogyan lehet tehát a 100 halálozási arányt visszafordítani eggyé?
És ott van az életkori standardizálás módszere, vagyis a létrehozott, meg lehet guglizni,
hogyan működik, most nem megyek bele.
Ez azonban lehetővé teszi, hogy 100 különböző halálozási arányszámot újra egybeolvassunk.
És ez így néz ki.
Ez itt a diagram.
És az a helyzet, hogy ha van 100 hokibotunk, és összeadjuk őket, akkor ez a
grafikon természetesen egy újabb hokibot.
Tehát ismét láthatjuk a bal oldali részben, hogy a halálozási arányok tekintetében messziről
jöttünk felfelé, a halálozási arány csökkent, volt egy minimum, majd újra emelkedett.
És talán észrevették, hogy korábban mindig éves halálozási ráták voltak, tehát ebben a nagy
kék, színes grafikonban, vagy nem színes, de ezzel a pontszerű grafikával, ezzel a színes
ábrával, minden egyes mező mindig egy év volt.
És most már itt vagyunk, már egy kicsit szélesebb körben, és most már évente négyet, most
már negyedévente járunk ide, hogy úgy mondjam.
Úgyszólván ráközelítünk az éves értékekről a negyedéves értékekre, majd még jobban ráközelítünk,
és a heti értékekre megyünk.
De itt is látható, hogy hol volt a minimum.
Tehát a minimum valahol 2019 és 2020 között volt.
Történészként én is a 2020-as évet nevezném történelmi minimumnak.
A 19. és a 20. a minimum. Vagy a halálozási arányok fordulópontja.
Mert azt is tudnotok kell, hogy minél balra megyek, ami most itt le
van vágva, annál magasabbra emelkedik a halálozási arány.
Tehát van egy történelmi mélypont, és ez 2019-ben és 2020-ban is megvolt.
Rendben. Rendben. Megváltoztattam a térképet.
Nemrég vettem a bátorságot, hogy ezt a grafikát kiposztoljam a Twitterre vagy az X-re, és azt
írtam bele, hogy itt, ott fent, ünnepeltük az életet, és futball-Európa-bajnokok lettünk.
És valóban rendkívül magas volt a halálozási arány, határozottan sokkal magasabb, mint
2020-ban volt, amikor a tévé előtt ültünk rettegve és bezárva.
Igen, a halálozási aránytól való félelem.
Bár a halálozási arány akkoriban minimális volt.
És most, hogy a halálozási arányok ismét emelkedtek, visszatértünk a normalitáshoz,
és már nem gondolunk a halálra.
Szóval ezt értem a teljes
Tükörképe annak, hogyan viselkedünk és hogyan gondolkodik
a közvélemény a halálról.
Ez végre világosan látható ezen a grafikonon.
Nos, és azt mondtam, hogy még jobban ráközelítünk, mert ez a grafikon, ami itt van, ezek az
éves értékek, természetesen túlságosan durvák.
Érdekes lesz, amikor heti bemutatásra kerül sor, mert akkor láthatjuk
a szezonális ingadozásokat.
És ezt tettem itt a 2016 és 2020 közötti évekre vonatkozóan.
Ez a spagetti grafika egy kicsit zavaros.
De alább látjuk az 1-től 52-ig tartó heteket.
Ez tulajdonképpen ugyanaz a grafikon, amelyet korábban a Szövetségi Statisztikai
Hivatal szakmai cikkében mutattunk be.
Kivéve, hogy most mindet ide viszem.
És hogy itt egymásra rakom őket, az éveket.
Tehát az alábbiakban a hetek.
És itt vannak ismét a halálozási arányok.
És csak a korosztály számára.
Itt most nem tudom elolvasni.
Azt hiszem, 80-85 éveseket vittem.
Csak erre a korcsoportra.
És természetesen látjuk a kiugró értékeket.
Itt például hegyeket látunk.
Láthatod például ezt a vörös hegyet.
Vagy a kék hegy hátul.
De ha megnézzük az alábbi legendát, ez nem a 2020-as év.
Tehát a 2020-as év, amikor lezárás alatt voltunk, amikor Bergamo volt, amikor
sok koporsós képet láttunk a tévében.
És, mint mondtam, én magam is nagyon nyugtalan voltam.
Itt voltunk ebben a kék görbében, a 14., 15., 16. naptári héten.
És ha most megnézzük, milyen anomáliák vannak?
Tehát nem látok semmit.
Valójában a kék és a narancssárga görbe itt a halálozási arányok
történelmi mélypontját jelöli 2019-ben.
Tehát ha itt minden évet berajzolnék, a spagetti folyamatosan
felfelé mozogna.
Az alsó legalsó görbék a narancssárga és a világoskék görbék.
Tehát az év általános szintje úgyszólván a minimumon van.
De még a heti kilengések sem említésre méltóak.
Az összes kiugró értéket más években találom, de nem 2020-ban.
Tehát még heti szinten sem találok semmilyen anomáliát 2020-ban.
Tehát a 4. ponthoz.
Most pedig a 2021-es és 2022-es halálozási arányokat vizsgáljuk.
És ez a legfontosabb pont számomra.
Ezen a grafikonon már láthattuk, hogy a halálozási arányok mindkét évben ismét emelkednek.
Igen, a hokibot, hogy úgy mondjam, most itt az ideje, hogy újra felfelé menjen.
És nem fogok feltételezésekbe bocsátkozni, hogy miért van ez így.
Csak azt szeretném világossá tenni, hogy valami történik a halálozási arányokban.
Ezt nagyon világosan látjuk.
És érdekes, ha most heti szinten közelítünk.
És ez pontosan ez a grafika.
És most már nem egymásra tettem a spagettit, hogy úgy mondjam, hanem egymás mögé.
Tehát 2016-tól 2023-ig, hogy úgy mondjam.
Nekem pedig még régebbről van.
De ezt előbb levágtam, hogy lássanak valamit.
És ezek a kék cikkcakkos vonalak most a halálozási arányt jelentik.
És csak a 45-50 éves korosztályban.
És egy meglehetősen állandó mintát látunk.
Igen, néha a csúcson tör ki, néha pedig az alján, hogy úgy mondjam.
A viselkedés azonban viszonylag egységes.
Igen, mindig ugyanaz a minta.
Télen csak egy kicsit magasabbak.
Nyáron pedig ismét csökken egy kicsit.
Jövő télen újra fel.
És ha ezt balra is kiterjesztenénk, mindig ezt
a mintát kapnánk.
És most jön minden idők legrosszabb járványa.
És ezt már láthatod is.
Így néz ki.
És első pillantásra azt mondod, hogy tulajdonképpen ugyanaz, mint mindig.
A fekete vonal a szezonális trend, hogy úgy mondjam.
És 2020-ban ugyanabba az irányba haladunk, mint az előző években.
Még egy lefelé mutató kiugró értéket is mértünk, ami úgymond történelmi jelentőségű.
De nem látok feltűnő mintát.
Most pedig a 2021-es és a 2022-es év is bekerült.
És ez egy olyan minta, amelyet ebben a korcsoportban még soha
nem láttunk az összes korábbi évben.
Jól látható tehát, hogy a kék vonal messze a fekete vonal felett marad.
A fekete vonal alig hatol át, és nagy területek jönnek létre.
És ez egyszerűen azt jelenti, hogy sok fiatal halt meg itt, valamilyen veszély miatt, ami
odakint van, és amit most ki kell vizsgálni.
Ebben a korcsoportban még soha nem volt ilyen halálozási arány ebben a korcsoportban.
Más szóval, egy nagyon egyértelmű riasztójelzés.
És csodálkozom, hogy nem történik semmi, mert ez a minta korábban nem létezett.
És csak egy irányba mutat, nevezetesen felfelé.
És hadd vegyek egy másik korcsoportot.
Nézzük meg az 50-55 éveseket.
És valójában ugyanazt a képet látjuk.
A halálozási arányban mindig hasonló kiugrások.
És most jön a világjárvány, 2020.
Az 50-55 éves korosztályban pedig az átlag alatti halálozási
arányt tapasztalunk.
Más évek tehát sokkal jobbak voltak.
Most pedig a 2021-es és 2022-es éveket mutatom.
És ugyanazt látjuk, mint a másik korcsoportban.
Egy nagyon világos minta, amely messze a szezonális trend felett van.
Más szóval, több ezer ember halt meg itt a fiatal korosztályokban, akik
statisztikailag nem lennének jogosultak.
Ez egy nagyon egyértelmű riasztójelzés.
És nem hallok róla semmit.
A probléma az, hogy ha csak a lakosság egészét nézzük, akkor ezt a riasztó jelzést
elfedik az idősek halálozásai, mert a halálozási arányok ott egyszerűen sokkal magasabbak.
Akkor egyáltalán nem láthatod.
A halálozási arányokat hétről hétre és korcsoportonként
kell vizsgálni.
Meg kell nézni az évjárat vagy a kis korosztály képét.
És akkor ezt a jelet nem lehet figyelmen kívül hagyni.
És mivel a Szövetségi Statisztikai Hivatal ezt teszi, hétről hétre vizsgálva a halálozási arányokat,
amint azt a kiadványban bemutattam, meglep, hogy ezt a riasztó jelzést nem hozzák nyilvánosságra,
és hogy eltitkolják a nyilvánosság elől.
Most arra a következtetésre jutottam.
Azt hiszem, sikerült megmutatnom, hogy miért alkalmasak a halálozási arányszámok a halálozási arányok
értékelésére, mert mindenki számára könnyen érthetőek, és ezért olyan jól
alkalmasak a nyilvános kommunikációra.
Mert van érzékünk ahhoz, hogy mit jelentenek a százalékok.
Két százalék, öt százalék, ezt a mindennapi életből tudjuk.
Ezért gondolom, hogy a halálozási arányokat kellene vizsgálnunk.
A halálozási arányok objektív adatok.
Ezek olyan tények, hogy úgy mondjam, hogy nem lehet...
Nincs számítás, nincs modell mögötte, de így mértük,
így figyeltük meg.
A halálozási ráták pedig a Szövetségi Statisztikai Hivatalból állnak rendelkezésre.
És csak azért, mert nincsenek közzétéve, nem jelenti azt, hogy nincsenek is.
Tehát a halálozási arányokat a Szövetségi Statisztikai Hivataltól kellene kérnünk.
És az ok, amiért a közvélemény rossz képet kapott a 2020-as halálozási arányról, egyszerűen
az, hogy a Szövetségi Statisztikai Hivatal rossz kulcsszámokat választott a nyilvános kommunikációhoz,
nevezetesen a halálozási arányokat és a többlethalálozási számokat.
Azt hiszem, elég jól elmagyaráztam, hogy a halálozási arányok torzítják a képet,
amikor a népesség változik, azaz amikor a népesség növekszik, és amikor a népesség elöregszik.
A többlethalandósági értékek pedig, ha azokat olyan kétes módszerrel számítják ki, mint a
medián módszer, akkor szintén túlzó értékeket eredményeznek az
elöregedő népességre vonatkozóan.
És ha mindig csak ezt a két kulcsszámot közöljük, amit a Szövetségi
Statisztikai Hivatal tesz, akkor nem csoda, hogy hamis benyomást keltünk.
És ez önmagában is botrányos, hogy egy egész országot pánikba ejtenek minden alap nélkül, a nyers
adatokban való megalapozottság nélkül.
De amit most, 2022-ben tapasztalunk, hogy ezt a feltűnő mintát a fiatal kohorszok körében
egyáltalán nem halljuk a Szövetségi Statisztikai Hivatalból, azt hiszem, ez szinte bűncselekmény.
Mert amikor én itt látom ezeket az anomáliákat, a Szövetségi Statisztikai Hivatal is látja őket.
És az a tény, hogy egyáltalán nem hallani semmit, sok kérdést vet fel.
Mert ha a Szövetségi Statisztikai Hivatal azt mondaná, hogy helló, itt egy egyértelmű anomália
van, az hatással lenne a politikára.
És nem értem, miért nem hallasz semmit.
Mert a nyilvánosságnak, amelyet a hivatal 2020-ban sajtótájékoztatókkal és így tovább, és az egész vészmadárkodással
generált, most már valódi alapja lenne az adatokban, és a Szövetségi Statisztikai Hivatalból
semmit sem hallani.
Itt tehát sürgős tisztázásra van szükség.
És mint mondtam, támogatást kérek annak biztosításához, hogy a felelősöket felelősségre vonják,
és hogy lássuk a fiatalok halálozási arányát.
Jól van. Ezzel befejeztem a megjegyzéseimet.
Köszönöm a figyelmet, és minden jót kívánok.
Vigyázzon magára, Marcel Barth.