Mēs visi zinām, ka skaitļi un statistika ne visiem patīk.
Daudzi ir apmierināti, ka aptauju un analīzi var uzticēt ekspertiem un uzticēties iesniegtajiem rezultātiem.
Taču ne vienmēr jums tiek sniegti labi padomi.
Piemēram, attiecībā uz Federālā statistikas biroja publicētajiem
datiem par mirstību Corona laikā.
Mēs visi bijām liecinieki tam, kā birojs paziņoja par ievērojamu pārmērīgu
mirstību pēc 2020. gada krīzes sākuma.
Plašsaziņas līdzekļu iespaidā lielākā daļa cilvēku zināja, ka pandēmija prasa upurus un ka ikvienam,
kas vēlas sevi pasargāt, ir jāveic imunizācija.
Radītās bailes atstāja iespaidu.
Tomēr 2021. un 2022. gadā situācija būs atšķirīga.
Plaša mēroga kampaņa bija sasniegusi savu mērķi.
Lielākā daļa iedzīvotāju bija vakcinēti.
Saskaņā ar oficiālajiem ziņojumiem mirstības rādītājos
vairs nebija nekādu pārkāpumu.
Tomēr, kā atklāja biznesa informācijas zinātnieks Marsels Barts, tas ir pilnīgs meli.
Citēt Viņš rūpīgi salīdzināja neapstrādātus datus un ieguva pārsteidzošus rezultātus.
Viņš atklāja, ka pretēji oficiālajiem apgalvojumiem 2020. gadā nebija pārmērīgas mirstības.
Nākamajos divos gados... ... miris ne tikai satraucoši liels skaits cilvēku, bet
arī pārsteidzoši liels skaits vīriešu un sieviešu vidējā un jaunākā vecumā.
Pirmo reizi arī mirstības rādītāji uzrādīja vēl nebijušu, pilnīgi
netipisku gaitu atkarībā no gadalaikiem.
Marsels Barts atklāj dīvainās kļūdas, ko pieļāvušas varas iestādes,
strādājot ar oficiālajiem skaitļiem.
Autors brīnās, kā tas ir iespējams, ka publiskā komunikācija
tik ļoti atšķiras no sākotnējiem datiem?
Noskatieties video lekciju un izplatiet šo svarīgo informāciju savā vidē.
Nāves process neapstrādātajos datos
Marsela Barca videoieraksts (Jüterbog, 20. novembris, 2023)
Par šo video... Federālā statistikas biroja oficiālie dati neapšaubāmi liecina,
ka 2021. un 2022. gadā Vācijā bija tūkstošiem pārāk daudz nāves gadījumu.
Vēl sliktāk ir tas, ka pirmo reizi uzkrītošā mirstība skar arī jaunākās vecuma grupas.
Kāpēc mēs par to neredzam, nedzirdam un nelasām plašsaziņas līdzekļos?
Kādas nāvējošas briesmas ir piemeklējušas mūsu iedzīvotājus?
Kāda loma ir Federālajam statistikas birojam Vīsbādenē?
Šajā lekcijā es iepazīstināšu ar oficiālajiem mirstības rādītājiem un
dīvainajām kļūdām, ko mūsu iestādes pieļauj, publicējot šos skaitļus.
Mēs, pilsoņi, neesam godīgi informēti par nāves procesu.
Jā, mans vārds ir Marsels Barcs.
Man ir 48 gadi.
Es nāku no Berlīnes apkaimes, precīzāk, no mazpilsētas Juterboka.
Un es esmu kvalificēts biznesa IT speciālists.
Citiem vārdiem sakot, es strādāju ar datiem un skaitļiem.
Un, tā kā es to vienmēr daru tik precīzi un vēlreiz veicu matemātiskos aprēķinus, esmu nopelnījis pupiņu
skaitītāja titulu, ar ko es diezgan lepojos.
Tātad tēmai vajadzētu būt nāves gadījumiem neapstrādātajos datos.
Ar neapstrādātiem datiem es domāju neizmainītus datus.
Tāpēc es neņemu gatavus preses paziņojumus vai grafikas, bet gan saņemu datu paketes,
cik vien detalizētas tās varu iegūt, un tad sāku aprēķināt kopsummas,
veidot grafikas un tamlīdzīgi.
Tieši to es domāju ar neapstrādātiem datiem.
Un, kad runa ir par nāvi, tas ir galvenais...
Jautājums ir, vai Vācijā mira daudz vai maz cilvēku?
Tātad ne tikai cilvēku skaitu, bet arī novērtēt, vai to bija
vairāk nekā parasti vai mazāk?
Nekas vairāk. Tas ir jautājums.
Un, tā kā daži cilvēki ir nedaudz aizkaitināti, kad es tik pavirši runāju par mirušajiem,
es vēlos uzreiz teikt, ka zinu, ka šeit ir arī emocionāls līmenis.
Ikviens, kurš kādreiz ir zaudējis radinieku, zina, ko es domāju.
Taču es uz šiem skaitļiem raugos tikai kā zinātnieks.
Šodien tie ir mirstības rādītāji, bet rīt tie var būt fiziskie rādītāji,
dati, ģeogrāfiskie dati utt.
Patiesībā es esmu tikai statistiķis.
Lūdzu, saprotiet, ko es šeit saku.
Nesen kāds draugs man teica: kāpēc tu to dari?
Jūs nedēļām ilgi sēžat tur un šķirstāt neapstrādātos datus.
Tās visas ir apstiprinātas zināšanas.
Tātad viss, kas jums jādara, ir jāievada google, un jūs precīzi uzzināsiet, cik
daudz cilvēku gāja bojā un vai to bija daudz vai maz.
Ir eksperti, kuri visu dienu nedara neko citu un kuriem maksā
par šo datu vākšanu.
Kāpēc mums vajadzētu šaubīties, ka kaut kas nav kārtībā, ka tiek pieļautas kļūdas?
Un pirms trim vai četriem gadiem es pats būtu...
Pirms trim gadiem es būtu domājis un runājis tieši tāpat.
Taču pa šo laiku ar mani vienkārši ir noticis tik daudz lietu, ka šodien man
jāsaka, ka šeit ir pieļautas kļūdas.
Un tas patiesībā ir galvenais manas prezentācijas vēstījums.
Nāves gadījumi netika attēloti tādi, kādi tie redzami neapstrādātajos datos.
Un es gribu to pierādīt, un es gribu to pateikt tieši tagad.
Es vēlos to pateikt uzreiz.
Prezentācijas secinājumi.
Tas, ko es redzu neapstrādātajos datos, t.i., neapstrādātajos datos par nāves gadījumu
skaitu, ir pilnīgi pretējs tam, ko domā sabiedrība.
Un tā tas patiešām ir, t.i., mirušo skaits 2020. gadā.
Sabiedrībā valda uzskats, ka pandēmijas dēļ pie mums bija ievērojams nāves gadījumu skaits.
Un es pats biju pārliecināts, ka tas ir... Ir 2020. gadā, un tur
mēs runājam arī par cilvēku uzvedību.
Jā, es pati baidījos nomirt, baidījos no vīrusa.
Bet, aplūkojot neapstrādātos datus, es redzu tieši pretējo.
Es ne tikai neredzu nekādas anomālijas 2020. gadā.
Es pat redzu, ka 2020. gadā mirušo skaits būs vēsturiski zems.
Un jautājums ir, kā tas var būt tik tālu viens no otra?
Ko var redzēt datos un ko par to domā sabiedrība.
Un es to apgalvoju, tas ir mans apgalvojums, bet es to arī detalizēti
paskaidrošu prezentācijā.
Un ne tikai tāpēc, ka tā bija 2020. gadā.
2022. gadā, un es izmantošu to kā otru piemēru, būs tieši pretēji
tam, ko domā sabiedrība.
Tātad, lai gan sabiedrībā valda uzskats, ka mirušo skaita ziņā vairs nav nekādu noviržu.
Līdz ar to arī cilvēku uzvedība ir normāla.
Neviens vairs nerunā par mirstības rādītājiem.
Mēs runājam par Ukrainu, mēs runājam par Izraēlu.
Ir pilnīgi atšķirīgas tēmas.
Corona ir tik vakar.
Un, aplūkojot mirstības rādītājus, es redzu šīs anomālijas.
Jā, to, ko daudzi domāja, ka redz 2020. gadā, es tagad redzu nāves skaitļos.
Un dramatiskā daļa.
Šīs anomālijas es novēroju arī jaunākajās vecuma grupās, kurās iepriekš
nekad neesmu novērojis šādas tendences.
Taču tagad es redzu, ka ievērojami pieaug jauniešu mirstības gadījumu skaits, un tas ir patiešām dramatiski.
Un jautājums ir, no kurienes nāk sabiedrība vai, teiksim, no kurienes patiesībā
nāk šie neapstrādātie dati?
Kāds ir mans avots, no kura es to zinu?
Tāpēc es iegādājos šos.
Federālā statistikas biroja neapstrādātie dati.
Jā, ir datubāzes, ikviens var tām piekļūt un lejupielādēt datus.
Un Federālajā statistikas birojā ir visiem brīvi pieejamas mirstības tabulas.
Šī ir mana neapstrādāto datu datubāze.
Un, ja jūs tagad sev pajautātu, no kurienes patiesībā rodas vai kur veidojas sabiedrības viedoklis?
Tad jūs, protams, domājat, ka tie ir mediji, kas ziņo par to, kas notiek ar nāvi.
Taču plašsaziņas līdzekļi neizdomā mirstības rādītājus; viss, kas tiek publicēts
par mirstības rādītājiem, patiesībā ir tas, ko Federālais statistikas birojs - un šeit
mēs atkal atgriežamies pie tās pašas iestādes - paziņo sabiedrībai.
Tāpēc Biroja komunikācija ar sabiedrību, izmantojot paziņojumus presei, īpašas
analīzes un preses konferences, ir tas, ko galu galā izplata plašsaziņas līdzekļi.
Un ko domā sabiedrība.
Un tagad rodas jautājums, kā tas var būt, ka Federālā statistikas biroja publiskā
komunikācija tik ļoti atšķiras no faktiskās ainas izejas datos?
Un es zinu, ka šī ir nopietna apsūdzība, ko es šeit izsaku.
Bet tagad es to paskaidrošu sīkāk.
Un, otrkārt.
No otras puses, tagad es to detalizēti pamatošu.
Tas ir divu gadu intensīvas izpētes, ilgstoša dialoga ar Federālā statistikas biroja
atbildīgo departamentu vadītājiem, vairāku pieprasījumu saskaņā ar Informācijas
brīvības likumu, preses aptauju utt. rezultāts.
Tātad, ja jūs tagad domājat, ka tas, ko es šeit saku, ir taisnība, un jūs to
jau zinājāt, tad jums tiešām nav iemesla klausīties šo lekciju.
Bet, ja jums šķiet, ka tas, ko es šeit saku, ir muļķības, ja jūs sašutu par šo
apgalvojumu, ko es šeit izsaku, tad es lūgtu jūs uz to paskatīties
un atspēkot mani.
Veiciet aprēķinus, tas ir vienkārši.
Es jums parādīšu, kur iegūt datus un kā tos pārbaudīt.
Veiciet aprēķinus, un, ja esmu kļūdījies, pasakiet man.
Es šeit arī norādīšu savu e-pasta adresi.
Esmu gatavs jebkurai diskusijai.
Bet, ja jūs veicat aprēķinus un saprotat, ka tas, ko šeit saku, ir taisnība, tad,
lūdzu, nerakstiet man, bet gan tieši tiem, kas par to ir atbildīgi.
Es uzskatu, ka vienīgais veids, kā mainīt situāciju šajā jomā, ir sabiedrības spiediens.
Jo es jau divus gadus cenšos ieviest skaidrību šajā situācijā
un runāt ar atbildīgajiem.
Tas nekur neved.
Vienīgais veids ir sabiedrības spiediens.
Tāpēc, lūdzu, pierādiet, ka es kļūdos, pārbaudiet un veiciet matemātiskos aprēķinus paši.
Un neļaujiet faktu pārbaudītājiem atturēt jūs no šīs pārliecības realizēšanas.
veikt pārskatīšanu.
Es esmu pārliecināts, ka faktu pārbaudītāji atgriezīsies un visu, ko es šeit saku, izrunās.
Pārbaudiet paši.
Neļaujiet tam jūs atturēt no matemātisko aprēķinu veikšanas.
Labi, tātad tā bija apsūdzība.
Tagad es ķeros pie pierādījumiem.
Es vēlētos aplūkot šos piecus punktus un sākt ar
galveno skaitļu atlasi.
Tātad, ja jūs interesē mirstības rādītāji Vācijā, jūs automātiski nonāksiet pie
Federālā statistikas biroja īpašajām analīzēm un preses relīzēm.
Un, aplūkojot galvenos izmantotos skaitļus, mēs redzam absolūtos skaitļus,
nāves gadījumu skaitu gadā.
Mēs redzam procentus par mirstības pārsnieguma vērtībām mēnesī vai gadā.
Un, ja jūs ieskatīsieties, jūs atradīsiet arī galveno rādītāju - paredzamo
dzīves ilgumu un mirstības rādītājus.
Tas ir ļoti atšķirīgs.
Jautājums ir, kurš no šiem datiem ir noderīgs vai kurš ir nozīmīgs, lai varētu
spriest par mirstības līmeni Vācijā.
Un es sākšu ar nāves rādītājiem.
Ja jūs skatāties tikai uz lietu skaitu, t.i., zārku skaitu, ja vēlaties,
tad jūs viegli varat tikt maldināts.
Tātad, ja iedzīvotāju skaits nepārtraukti pieaug vai ja pieaug vecāka gadagājuma cilvēku
grupa, proti, vecāki par 80 gadiem, un ja jūs aplūkojat tikai mirušo skaitu, tad nevarat
spriest par mirstības rādītājiem vai arī jūs iegūstat izkropļojumu un, iespējams,
pilnīgi nepareizu priekšstatu.
Tāpēc es neatbalstītu šo svarīgo skaitli.
Un aplūkosim pārmērīgo mirstību.
Lai to izdarītu, mums ir jāiedziļinās un jāizprot šis jēdziens.
Tātad pārmērīga mirstība - tas ir ļoti labs jautājums.
Pārmērīga mirstība vienkārši nozīmē, ka attiecīgajā periodā ir miris vairāk cilvēku, nekā bija paredzēts.
Piemēram, ja es veicu matemātiskus aprēķinus mūsu pilsētai šeit, piemēram, šogad Jutersburgā sagaidu
100 nāves gadījumus, bet gada beigās bija 102, man ir par diviem mirušajiem vairāk, nekā gaidīts, tātad man
ir divu procentu mirstības pārsniegums.
Tas ir diezgan vienkāršs koncepts.
Pārmērīgā mirstība procentos vienkārši norāda šo, tā sakot, deltu
starp gaidāmo un faktisko situāciju.
Un kāds ir sagaidāmais rezultāts, t.i., šī prognozētā vērtība?
Es domāju, ka tas ir kaut kas līdzīgs kristāla bumbai.
Šī prognoze, piemēram, attiecībā uz Jiterburgu bija 100 mirušie,
bet realitāte ir zārku skaits.
Un pārmērīga mirstība ir, tā sakot, kristāla bumbas novirze no realitātes.
Tāda ir koncepcija.
Un kristāla bumba nenozīmē patvaļu vai fokuspocus, bet gan kristāla bumbu tādā nozīmē, ka, jā, tie
ir matemātiski modeļi, kas ir izveidojušies un kuros ņemti vērā vēsturiskie
mirstības rādītāji.
Taču ir svarīgi apzināties, ka nav tikai viena kristāla
bumba, ir vairākas.
Un šis, piemēram, ir PVO kristāla bumba.
Un nākamais šeit ir Euromomo kristāla bumba.
Tā ir cita kristāla bumba, kas rada citas paredzamās vērtības un līdz ar to arī
citas pārmērīgas mirstības vērtības.
Šī sfēra šeit, piemēram, ir, teiksim, aktuāru asociāciju sfēra.
Un šeit aizmugurē, iespējams, ir Federālā statistikas biroja ziņojums.
Un, lai parādītu, kā šāda kristāla bumba darbojas, kā piemēru ņemšu šo Federālā
statistikas biroja kristāla bumbu un vienkāršos principu, lai
ikviens to varētu saprast.
Tātad Federālā statistikas biroja kristāla bumba, man šeit ir viena, to
sauc par mediānas metodi, un tā darbojas šādi.
Tagad Federālajā statistikas pārvaldē ir kāds darbinieks, kurš runā
ar kristāla bumbu un saka: "Sakiet, ko jūs sagaidāt Jūtaburgā.
Šobrīd ir noslēgusies 40. kalendārā nedēļa.
Kristāla bumba, kāda ir jūsu paredzamā vērtība šonedēļ?
Un tad kristāla bumba saka, ka Federālais statistikas birojs dara tieši to.
Tātad ir darbinieks, pagaidām sauksim viņu par Feliksu, un viņš sarunājas ar kristāla bumbu
un jautā, kāda ir jūsu paredzamā vērtība?
Un kristāla bumba saka: Felikss, kāpēc gan tev nenonākt pie aktuāru apvienībām, uz arhīva skapi,
paņemt pagājušā gada mapi par Jiterburgu un paskatīties, cik cilvēku nomira 40. kalendāra nedēļā.
Un tad Fēlikss to dara un saka: "Vienpadsmit, labi, - saka kristāla bumba, - ej atpakaļ
uz skapi un paņem mapi no aizpagājušā gada.
Cik tādu bija 40. kalendārajā nedēļā?
Labi, deviņi miruši.
Atkārtoti izveidojiet mapi pirms trim gadiem un pirms četriem gadiem, labi, astoņiem un trīspadsmit.
Un tagad, saka kristāla bumba, atrodiet mazāko skaitli.
Labi, tas ir astoņi, un jūs to tagad atceļat.
Labi, un jūs izdzēsāt arī lielāko, tas ir trīspadsmit.
Un tad paliek skaitļi deviņi un vienpadsmit.
Un vērtība, kas ir precīzi pa vidu starp deviņiem un vienpadsmit, t. i., desmit, ir
kristāla lodes aprēķinātā gaidāmā vērtība Jūtembergai 40. kalendāra nedēļā.
Jā, tieši tā pilsoniskajā sabiedrībā faktiski darbojas mediānas metode.
Tas ir diezgan vienkāršs princips.
Un tagad Felikss ir tieši tas cilvēks Federālajā statistikas birojā, kurš uz galda
uzrāda faktiskos mirušo skaitļus.
Tātad realitātē, jā, zārku skaits ir saskaitīts.
Un tagad izrādās, ka tādu ir vienpadsmit.
Kristāla bumba rādīja desmit, bet realitāte bija vienpadsmit.
Un tagad Fēlikss saka: ak, te ir novirze.
Kristāla bumba rādīja desmit, bet realitāte bija vienpadsmit.
Kristāla lodītei vienmēr ir taisnība.
Kaut kas notiek realitātē.
Kas zina, kas tas ir?
Vai tā ir ozona slāņa caurums, klimata pārmaiņas?
Viņš nezina, kas notiek.
Viņš zvana uz RKI. Ah, Corona.
Labi, tad mēs zinām, ka mirstība ir palielinājusies, - saka kristāla bumba.
Un tas ir Corona dēļ.
Tagad viņš rēķina - vēl viens nāves gadījums no desmit.
Desmit vietā ir vienpadsmit.
Tātad viņam ir desmit procentu pārmērīga mirstība.
Un tas ir satraucošs skaitlis Feliksam.
Un tagad viņš dara to, kas viņam ir jādara.
Viņam ir jāinformē sabiedrība.
Jā, tas nozīmē, ka tagad viņš gatavo paziņojumus presei, raksta īpašo novērtējumu, rīko preses konferences
un 40. kalendārajā nedēļā Jiterburgā paziņo par desmit procentu paaugstinātu mirstību.
Un tagad nāk žurnālisti.
Un teiksim, ak, kāds stāsts.
Desmit procenti Juterburgā tikai vienas nedēļas laikā.
Un tad ir virsraksti.
Ja tas turpināsies desmit nedēļas, visa Jutersburga iznīks.
Vai arī pie vainas ir AfD?
Juterburgas bloķēšana.
Mums ir iekšēji jāizvieto Bundesvērs un tā tālāk.
Jūs varat iedomāties virsrakstus.
Bet patiesībā tas viss ir tāpēc, ka kristāla bumba teica desmit.
Un, ja Fēlikss būtu izmantojis citu kristāla bumbu, viņš, iespējams, pat būtu izmērījis nepietiekamu mirstību
Jiterburgā, atkarībā no viņa izvēles.
Un, ja viņš būtu darījis to pašu, informējis sabiedrību, pēc
tam mediju pārstāvjus, tad virsraksti varētu būt bijuši šādi.
Zemās mirstības iemesls Juterburgā ir SPD vai Zaļo lieliskā politika.
Jūs varat iedomāties, kā reaģēs plašsaziņas līdzekļu pārstāvji.
Un viss ir atkarīgs no tā, kura kristāla bumba ir izvēlēta.
Un, kad jūs sapratīsiet, ka, izvēloties sfēru, es varu nemirstības vērtību pagriezt jebkurā
virzienā, jūs sapratīsiet, ka šis jēdziens patiesībā nav vērsts šajā virzienā.
Nav piemērots.
Vismaz ne tad, kad man ir šāda bumbiņu izvēle.
Jāsaka tikai, ka aktuārajā matemātikā jau 200 gadus ir izstrādātas sarežģītas
metodes, kā to izdarīt.
Un tieši tam, tā sakot, ir paredzēta Aktualvereinigung kristāla bumba.
Bet, ja lielās institūcijas to neievēro vai neizmanto, bet ievieš kaut ko tādu,
kā šeit, šo mediju metodi, un rezultātā rodas zināma patvaļa,
tad šī koncepcija šobrīd vienkārši nav noderīga, tā nepalīdz.
Un tieši tāpēc es uzskatu, ka šis pārmērīgas mirstības jēdziens nav piemērots,
lai novērtētu mirstības līmeni Vācijā.
Kā ir ar paredzamo dzīves ilgumu?
Manuprāt, paredzamais dzīves ilgums ir lielisks rādītājs,
lai novērtētu mirstību.
Taču to ir mazliet grūtāk saprast, mazliet grūtāk aprēķināt.
Tāpēc šis ir galvenais skaitlis profesionāļiem.
Jā, es domāju, ka mums, vienkāršajiem cilvēkiem, ir jāstrādā ar mirstības līmeni.
Kāds ir mirstības līmenis?
Vienkārši, tas norāda tikai to, cik liela daļa cilvēku, kas ir dzīvojuši, ir miruši.
Tātad, ja ir 100 cilvēki un divi no viņiem nomirst, tad
mirstība ir divi procenti.
Tas ir ļoti vienkāršs jēdziens.
Tāpēc galveno skaitļu izvēle tagad ir vērsta uz mirstības rādītājiem.
To es ieteiktu tāpēc, ka to ir ļoti viegli
aprēķināt un saprast.
Labi. Federālais statistikas birojs slēpj svarīgus neapstrādātus datus, es to esmu nosaucis.
Tātad, nupat sapratuši, ka mirstības rādītājs ir patiešām
labs mirstības novērtēšanai.
Tātad, nupat sapratuši, ka mirstības rādītājs ir patiešām
labs mirstības novērtēšanai.
Es apskatīju, ko dara Federālais statistikas birojs.
Un es esmu redzējis, ka viņi izmanto mirstības rādītājus savās specializētajās publikācijās,
piemēram, šajā publikācijā.
Jā, un attiecībā uz mirstības rādītājiem svarīgi ir tas, ka mums tie ir jānorāda līdz nedēļai.
Jā, tāpat kā šeit - katru nedēļu viena vērtība, 52 vērtības gadā.
Un ne visiem valsts iedzīvotājiem, bet gan dažādām vecuma grupām. Jā.
jo katram ir atšķirīgs mirstības līmenis.
Tātad jaunākiem cilvēkiem ir zemāks mirstības līmenis, jo viņi mirst retāk, bet vecākiem
cilvēkiem ir augstāks mirstības līmenis.
Tieši to dara Federālais statistikas birojs.
Piemēram, šajā publikācijā es biju ļoti apmierināts.
Un tad es gribēju apskatīt mirstības rādītājus un aizgāju uz Federālā statistikas biroja datu
bāzi, Genesis datu bāzi, un ieraudzīju, ak, tur nav iknedēļas mirstības rādītāju
atsevišķām vecuma grupām.
Labi, tad es tieši vērsos Federālajā statistikas birojā, tāpēc es uzdevu informācijas brīvības
pieprasījumus un teicu: lūdzu, atsūtiet man mirstības rādītājus par pēdējiem gadiem.
Un atbilde bija, ka pēc apspriešanās uzņēmumā mēs jums atbildam, ka jūsu
pieprasītā informācija mums nav pieejama, tāpēc, ka.
Jūsu pieteikums ir jāiesniedz.
Man bija jautājums, jo jums ir dati.
Jūs pats tos izmantojat savās publikācijās.
Kāpēc es tos nevaru saņemt?
Un tad es redzēju, ka datus par mirstību, t.i., mūsu šeit pieejamos datus,
proti, nedēļas mirstības rādītājus, var iegūt no citām tabulām.
Tātad Federālajā statistikas birojā ir mirstības tabulas, un ir
federālā veselības ziņošana.
Tātad mirstības rādītājus var iegūt no citām tabulām.
Esmu priecīgs arī par to, ka mirstības rādītāji ir pieejami lejupielādei šeit.
Ikviens var apskatīt.
Mums ir vajadzīgi iknedēļas mirstības rādītāji Vācijā atkarībā no vecuma.
Tas ir aizraujošs galvenais skaitlis.
Labi, tagad mēs esam nonākuši līdz brīdim, kad mums ir jāaplūko mirstības rādītāji.
Un mēs pat nesākam rēķināt, kā to darījām iepriekš ar kristāla
bumbu, mēs to vienkārši reģistrējam.
Mums vienkārši ir Excel programmā izveidoti grafiki, lai parādītu mirstības rādītājus.
Un tad mēs skatāmies, vai mēs tajā varam kaut ko saskatīt.
Kā jau teicu, jauniešu mirstības rādītāji ir zemāki nekā vecu cilvēku mirstības rādītāji.
Piemēram, mans mirstības rādītājs ir 0 , 2.
Tas vienkārši nozīmē, ka 48 gadus vecu cilvēku mirstības līmenis ir 0,2.
Tas nozīmē, ka katru gadu mirst 0,2 procenti 48 gadus vecu cilvēku - visi 48 gadus vecie cilvēki Vācijā.
Tā tas vienkārši ir.
Un, ja mēs tagad aplūkojam 70 gadus vecus cilvēkus, tad mirstības līmenis jau ir 2 %.
Un 5 % 80 gadus vecu cilvēku.
Savukārt 90 gadus veciem cilvēkiem, iespējams, būtu 20 procenti.
Ja mums tagad šeit sēdētu 180 gadus veci cilvēki, tad, tā sakot, 5 procenti pēc gada vairs nebūtu.
Nākamajā gadā tur sēdēs par 5 procentiem mazāk cilvēku.
Iespējams, jūs to zināt no klases salidojumiem.
Tātad, jo ilgāks laiks ir pagājis kopš skolas, jo mazāk cilvēku ierodas, un tad uz klases salidojumu.
Tā tas ir.
Un, ja es tagad gribu to parādīt grafiski - mirstības līmeni kādā vecuma grupā,
piemēram, 82 gadus veciem cilvēkiem, tad mēs redzam, ka tas tagad ir aptuveni 5 %.
Beigas, mīnuss, aptuveni.
Taču mēs redzam arī to, ka laika gaitā tas ir mainījies.
Tātad pirms 30 gadiem mirstība 82 gadus vecu cilvēku vidū bija daudz augstāka.
Reiz tā bija 7 %.
10 % un pat vairāk.
Tādējādi mirstības līmenis laika gaitā ir turpinājis samazināties.
Un ne tikai 82 gadus veciem cilvēkiem, bet visām vecuma grupām.
Un mēs redzam minimumu ap 2000. gadu.
Bija zems punkts, un tad mirstības līmenis atkal pieauga.
Es vienmēr saku, ka tie ir vieni no hokeja nūjām.
Tātad mirstības rādītāji.
Tātad ne visi izskatās šādi, bet daudzas vecuma grupas izskatās
šādi, tās ir hokeja nūjas.
Jautājums bija, kā jūs varat attēlot 100 hokeja nūjas, jo mums ir
100 vecuma grupas, kā jūs varat tās attēlot grafikā?
Ideja bija paņemt tabulu un apakšā uzrakstīt gadus, bet sānos,
uz Y ass, - vecuma kohortas.
Un tagad attiecībā uz manu vecuma grupu, 48 gadus veciem cilvēkiem, esmu ierakstījis
mirstības rādītājus katram gadam.
Un, ja aizpildāt visu tabulu, to ir gandrīz neiespējami izsekot.
Tad ir tik daudz skaitļu ar pieciem cipariem aiz komata.
Taču tagad to var attēlot krāsainu.
Varat norādīt datoram, lai lielāko skaitli parāda tumši zilā krāsā, bet mazāko mirušo skaitu
vecuma grupā - gaiši zilā krāsā.
Ja mēs to darām visām vecuma grupām un gadiem, tad grafiks izskatās šādi.
Tāpēc mums vairs nav jārunā par atsevišķiem skaitļiem, tagad mēs
aplūkojam krāsu paraugus.
Mēs meklējam, kur ir traipi.
Un jūs varat uzreiz redzēt ar neapbruņotu aci, tāpēc kreisajā pusē, 2010, 11, 12, bija ļoti tumšs,
kas nozīmē, ka Grim Reaper bija patiešām aktīvs.
Un, ja paskatās uz 2019., 20. gadu, tas bija spilgts.
Citiem vārdiem sakot, Grim Reaper bija atvaļinājumā.
Tas ir viss, ko tas šeit nozīmē.
Mani nedaudz pārsteidza tas, ka tas skar arī jaunākās vecuma grupas.
Tātad mirstības rādītāji samazinās arī jaunākajās vecuma grupās.
Un, kad tagad domāju par to, kā es uzvedos, piemēram, 2010. gadā, kad Grim Reaper
bija ļoti aktīvs pat manā vecuma grupā, es nemaz nedomāju par
nāvi, bet gan braucu pa šoseju ar 150 km/h ar kafiju rokā.
Un šeit, kad Grim Reaper bija atvaļinājumā 2020. gadā, es sēdēju pie televizora un gandrīz
sakošļāju pirkstus no bailēm nomirt, jo redzēju bildes no Bergamo.
Citiem vārdiem sakot, šī mūsu uzvedība faktiski ir saistīta ar atspoguļojumu
plašsaziņas līdzekļos.
Un es redzu, ka tie acīmredzami vai šeit jūs varat redzēt, cik ļoti ziņojumi atšķiras
no neapstrādātajos datos redzamajiem datiem.
Jāteic, ka tās nav aprēķinātas vērtības vai teorētiskas vērtības,
mēs runājam par faktiem.
Tas ir absolūti objektīvi.
Mirstības rādītāji ir objektīvi. Objektīvās vērtības. Labi.
Tagad ideja bija, kā jūs varētu to apvienot, vai jautājums bija, kā jūs varētu apvienot šo sarežģīto
grafiku ar šiem krāsu plankumiem diagrammā?
Kā pārvērst 100 mirstības rādītājus atpakaļ vienā?
Un ir vecuma standartizācijas metode, t.i., izveidota, jūs varat uzmeklēt google, kā tā
darbojas, es tagad tajā neiedziļināšos.
Taču tas ļauj 100 dažādus mirstības rādītājus atkal apvienot vienā.
Tas izskatās šādi.
Šeit ir diagramma.
Ja mums ir 100 hokeja nūjas un mēs tās apvienojam, tad šis grafiks,
protams, ir vēl viena hokeja nūja.
Tātad, kā redzams kreisajā daļā, mēs sākam ar mirstības rādītājiem, mirstības
rādītāji ir samazinājušies, bija minimums, un tad tie atkal pieauga.
Un jūs, iespējams, esat pamanījuši, ka iepriekš mums vienmēr bija norādīti mirstības rādītāji pa gadiem, tāpēc šajā
lielajā zilajā, krāsainajā grafikā, vai arī ne krāsainā, bet šajā punktveida grafikā, šajā krāsu diagrammā,
katrā atsevišķā laukā vienmēr bija norādīts gads.
Un tagad mēs šeit esam jau nedaudz paplašinājuši un tagad mums ir četras reizes gadā, tagad
mēs šeit braucam reizi ceturksnī, tā sakot.
Mēs, tā sakot, tuvinām, mēs faktiski tuvinām no gada vērtībām uz ceturkšņa vērtībām un pēc tam vēl
vairāk tuvinām un pāriet uz nedēļas vērtībām.
Taču arī šeit tagad var redzēt, kur bija minimums.
Tātad minimums bija kaut kur no 2019. līdz 2020. gadam.
Arī es kā vēsturnieks 2020. gadu raksturotu kā vēsturisko minimumu.
19 un 20 ir minimumi. Vai arī tas ir mirstības rādītāju pagrieziena punkts.
Jo tālāk pa kreisi, kas tagad šeit ir nogriezts,
jo vairāk pieaug mirstības līmenis.
Tātad ir vēsturiski zemākais līmenis, un tas bija vērojams 2019. un 2020. gadā.
Labi. Esmu mainījis karti.
Nesen es atļāvos publicēt šo grafiku Twitter vai X un rakstīju tajā, šeit, tur
augšā, mēs svinējām dzīvi un kļuvām par Eiropas futbola pasaules čempioniem.
Un patiesībā mirstības līmenis bija ārkārtīgi augsts, noteikti daudz augstāks nekā 2020.
gadā, kad mēs bailēs sēdējām pie televizora un atradāmies slēgtā zonā.
Jā, bailes no nāves līmeņa.
Lai gan mirstība tolaik bija minimāla.
Un tagad, kad mirstības rādītāji atkal ir palielinājušies, mēs esam atgriezušies pie normāliem
apstākļiem un vairs nedomājam par nāvi.
Tāpēc es domāju, ka tas ir pilnīgs
Spoguļattēls tam, kā mēs uzvedamies un
kā sabiedrība domā par nāvi.
To beidzot var skaidri redzēt šajā grafikā.
Nu, un es teicu, ka mēs vēl vairāk pietuvināsim, jo šis grafiks, kas mums ir šeit, šīs
gada vērtības, protams, ir pārāk aptuvenas.
Tas kļūst interesanti, kad mēs pārejam uz iknedēļas prezentāciju, jo tad
var redzēt sezonālās svārstības.
Un tieši to es esmu darījis 2016.-2020. gadam.
Šī spageti grafika ir nedaudz mulsinoša.
Bet turpmāk redzam nedēļas no 1 līdz 52.
Patiesībā tas ir tas pats grafiks, kas iepriekš tika parādīts Federālā
statistikas biroja tehniskajā rakstā.
Tikai tagad es tos visus vedu uz šejieni.
Un ka es tos visus uzkrāju vienu uz otra, šos gadus.
Zemāk ir norādītas nedēļas.
Un mums atkal ir mirstības rādītāji.
Un tikai šai vecuma grupai.
Tagad es to šeit nevaru izlasīt.
Domāju, ka biju uzņēmis 80 līdz 85 gadus vecus cilvēkus.
Tikai šai vecuma grupai.
Un, protams, mēs redzam izcilības.
Piemēram, mēs šeit redzam kalnus.
Piemēram, jūs varat redzēt šo sarkano kalnu.
Vai zilais kalns aizmugurē.
Taču, ja aplūkojat leģendu zemāk, redzams, ka tas nav 2020. gads.
Tātad 2020. gadā, kad mēs bijām slēgti, kad mums bija Bergamo, kad televīzijā
redzējām daudz attēlus ar zārkiem.
Un, kā jau teicu, es pats biju ļoti noraizējies.
Mēs atradāmies šajā zilajā līknē 14., 15., 16. kalendāra nedēļā.
Un, ja paskatās tagad, kādas ir anomālijas?
Tāpēc es neredzu nevienu.
Faktiski zilā līkne un oranžā līkne šeit ataino vēsturiski
zemāko mirstības līmeni 2019. gadā.
Tātad, ja es šeit ievilktu visus gadus, spageti turpinātu
virzīties uz augšu.
Zemākās līknes apakšā ir oranžā un gaiši zilā līkne.
Tātad gada kopējais līmenis ir, tā sakot, minimāls.
Taču pat iknedēļas svārstības nav pieminēšanas vērtas.
Visas man atrastās novirzes ir citos gados, bet ne 2020. gadā.
Tāpēc pat nedēļas līmenī es nevaru atrast nekādas anomālijas 2020. gadā.
Tātad, 4. punkts.
Tagad mēs aplūkojam mirstības rādītājus 2021. un 2022. gadā.
Un tas man arī ir vissvarīgākais.
Šajā grafikā jau redzams, ka abos gados mirstības rādītāji atkal pieaug.
Jā, hokeja nūja, tā sakot, tagad ir laiks atkal pacelties uz augšu.
Un es neizdarīšu nekādus pieņēmumus par to, kāpēc tas tā ir.
Es tikai vēlos skaidri norādīt, ka mirstības rādītājos kaut kas notiek.
Mēs to redzam ļoti skaidri.
Un tas ir interesanti, ja mēs tagad pietuvinām nedēļas līmenī.
Un tieši tāda ir šī grafika.
Un tagad es neesmu licis spageti vienu virs otra, tā sakot, bet gan vienu aiz otra.
Tātad no 2016. līdz 2023. gadam.
Un man tas ir vēl senāk.
Bet es vispirms to nogriezu, lai jūs kaut ko redzētu.
Un šīs zilās līkloču līnijas tagad ir mirstības līmenis.
Un tikai vecuma grupā no 45 līdz 50 gadiem.
Un mēs redzam diezgan pastāvīgu tendenci.
Jā, dažreiz tas izlaužas augšpusē, bet dažreiz, tā sakot, apakšpusē.
Taču uzvedība ir salīdzinoši viendabīga.
Jā, vienmēr tas pats modelis.
Ziemā tie ir tikai nedaudz augstāki.
Vasarā tas atkal nedaudz samazinās.
Nākamajā ziemā atkal.
Un, ja mēs to paplašinātu pa kreisi, vienmēr
rastos šāds modelis.
Un tagad sākas visu laiku ļaunākā pandēmija.
Un jūs to jau varat redzēt.
Tas izskatās šādi.
No pirmā acu uzmetiena jūs sakāt, ka patiesībā tas ir tas pats, kas vienmēr.
Melnā līnija ir, tā sakot, sezonālā tendence.
Un 2020. gadā mēs virzāmies tajā pašā virzienā kā iepriekšējos gados.
Mums bija pat viens lejupvērsts novirziens, kas, tā sakot, ir vēsturisks.
Taču es neredzu uzkrītošu tendenci.
Tagad tiek pievienoti arī 2021. un 2022. gads.
Un tas ir modelis, kas šajā vecuma grupā nekad
iepriekš nav novērots.
Tātad mēs skaidri redzam, ka zilā līnija joprojām ir daudz augstāk par melno līniju.
Melnā līnija gandrīz neiekļūst, un tiek izveidoti lieli laukumi.
Un tas vienkārši nozīmē, ka šeit ir miruši daudzi jauni cilvēki no kāda veida briesmām,
kas ir ārā un kas tagad ir jāizmeklē.
Šāds mirstības līmenis šajā vecuma grupā vēl nekad nav bijis.
Citiem vārdiem sakot, ļoti skaidrs trauksmes signāls.
Un es esmu pārsteigts, ka nekas nenotiek, jo iepriekš šāda modeļa nebija.
Un tas norāda tikai vienā virzienā, proti, uz augšu.
Ļaujiet man apskatīt vēl vienu vecuma grupu.
Aplūkosim 50-55 gadus vecus cilvēkus.
Un patiesībā mēs redzam to pašu ainu.
Vienmēr līdzīgi mirstības rādītāju lēcieni.
Un tagad nāk pandēmija, 2020. gads.
Un patiesībā mēs novērojam, ka mirstības līmenis 50-55 gadu vecuma
grupā ir zemāks par vidējo.
Tāpēc citi gadi bija daudz labāki.
Un tagad es rādu 2021. un 2022. gadu.
Un mēs redzam to pašu, ko citās vecuma grupās.
Ļoti skaidrs modelis, kas ievērojami pārsniedz sezonālo tendenci.
Citiem vārdiem sakot, šeit ir miruši tūkstošiem cilvēku jauniešu vecuma grupās, kuri faktiski
statistiski nebūtu tiesīgi saņemt šo pabalstu.
Tas ir ļoti skaidrs trauksmes signāls.
Un es par to neko nedzirdu.
Problēma ir tā, ka, ja aplūko tikai iedzīvotājus kopumā, šo trauksmes signālu maskē
vecāka gadagājuma cilvēku mirstība, jo mirstības rādītāji šajās grupās ir daudz augstāki.
Tad jūs to nemaz neredzēsiet.
Ir jāaplūko mirstības rādītāji pa nedēļām
un pa vecuma grupām.
Jums ir jāskatās uz senatnes vai mazo vecuma grupu attēlu.
Un tad šo signālu nevar neievērot.
Un, tā kā Federālais statistikas birojs to dara, aplūkojot mirstības rādītājus nedēļu pēc nedēļas,
kā es to esmu parādījis publikācijā, es esmu pārsteigts, ka šis trauksmes signāls netiek publiskots
un ka tas tiek slēpts no sabiedrības.
Tagad es nonāku pie secinājuma.
Domāju, ka man ir izdevies parādīt, kāpēc mirstības rādītāji ir piemēroti mirstības
novērtēšanai, jo tie ir viegli saprotami ikvienam un tāpēc ir ļoti labi
piemēroti sabiedrības informēšanai.
Jo mums ir priekšstats par to, ko nozīmē procentuālais īpatsvars.
Divi procenti, pieci procenti - to mēs zinām no ikdienas dzīves.
Tāpēc, manuprāt, mums vajadzētu pievērst uzmanību mirstības rādītājiem.
Mirstības rādītāji ir objektīvi dati.
Tie ir fakti, kurus, tā sakot, nevarat...
Nav nekādu aprēķinu, nav nekāda modeļa, bet tā mēs to izmērījām,
tā mēs to novērojām.
Un mirstības rādītāji ir pieejami Federālajā statistikas birojā.
Un tas, ka tie nav publicēti, nenozīmē, ka to nav.
Tāpēc mums būtu jāpieprasa mirstības rādītāji no Federālā statistikas biroja.
Iemesls, kādēļ sabiedrībai radās nepareizs priekšstats par mirstības līmeni 2020. gadā, ir vienkārši
tas, ka Federālais statistikas birojs sabiedrības informēšanai izvēlējās nepareizus galvenos
skaitļus, proti, mirstības rādītājus un pārmērīgas mirstības rādītājus.
Manuprāt, es diezgan labi paskaidroju, ka mirstības rādītāji izkropļo ainu, kad mainās
iedzīvotāju skaits, t.i., kad iedzīvotāju skaits palielinās un kad iedzīvotāji kļūst vecāki.
Un, ja pārmērīgas mirstības vērtības aprēķina, izmantojot tādu apšaubāmu metodi
kā mediānas metode, tad arī tās novecojošai sabiedrībai
rada paaugstinātas vērtības.
Un, ja mēs vienmēr paziņojam tikai šos divus galvenos skaitļus, kā to dara
Federālais statistikas birojs, tad nav brīnums, ka tiek radīts maldīgs iespaids.
Un jau tas vien ir skandāls, ka visā valstī tiek radīta panika bez jebkāda pamata,
bez jebkādas pamatotas informācijas.
Taču tas, ko mēs piedzīvojam 2022. gadā, proti, ka Federālais statistikas birojs
vispār nedzirdam par šo uzkrītošo tendenci jauniešu vidū, manuprāt, ir gandrīz noziedzīgi.
Jo, kad es šeit redzu šīs anomālijas, tās redz arī Federālais statistikas birojs.
Un tas, ka jūs vispār neko nedzirdat, rada daudz jautājumu.
Jo, ja Federālais statistikas birojs teiktu: "Sveiki, šeit ir acīmredzama anomālija,
tas ietekmētu politiku.
Un es nesaprotu, kāpēc jūs neko nedzirdat.
Jo publicitātei, ko birojs radīja 2020. gadā ar preses konferencēm un tamlīdzīgi, un visai
šai trauksmei tagad būtu reāls pamats datos, un no Federālā statistikas
biroja jūs neko nedzirdēsiet.
Tāpēc šajā jautājumā ir steidzami nepieciešami skaidrojumi.
Un, kā jau es teicu, es vēlos lūgt atbalstu, lai nodrošinātu, ka atbildīgie tiek saukti pie atbildības
un ka mēs redzam jauniešu mirstības rādītājus.
Labi. Ar to es noslēdzu savas piezīmes.
Paldies par jūsu uzmanību un novēlu jums visu to labāko.
Uzmanieties, Marsels Barts.