Vsi vemo, da številke in statistični podatki niso vsakomur všeč.
Mnogi z veseljem prepustijo raziskavo in analizo strokovnjakom ter zaupajo predstavljenim rezultatom.
Vendar vam ne svetujemo vedno dobro.
Na primer podatki o umrlih, ki jih je objavil Zvezni statistični
urad v obdobju Corone.
Vsi smo bili priča, kako je urad po izbruhu krize leta 2020 objavil
znatno presežno stopnjo umrljivosti.
Večina ljudi je pod vplivom medijev vedela, da pandemija zahteva žrtve in da se morajo
vsi, ki se želijo zaščititi, cepiti.
Ustvarjeni strah je imel učinek.
V letih 2021 in 2022 pa bodo razmere drugačne.
Cilj obsežne kampanje je bil dosežen.
Večina prebivalstva je bila cepljena.
Po uradnih poročilih ni bilo več nepravilnosti
pri stopnjah umrljivosti.
Vendar je to, kot je ugotovil poslovni informatik Marcel Barthes, popolna laž.
Citat Skrbno je primerjal neobdelane podatke in prišel do presenetljivih rezultatov.
Ugotovil je, da v nasprotju z uradnimi izjavami v letu 2020 ni bilo presežne umrljivosti.
V naslednjih dveh letih... ... ni umrlo le zaskrbljujoče število ljudi, temveč tudi
presenetljivo veliko število moških in žensk srednjih in mlajših starostnih skupin.
Prvič se je zgodilo, da je stopnja umrljivosti pokazala povsem netipičen potek
glede na letne čase, kakršnega še ni bilo.
Marcel Barthes prikazuje nenavadne napake, ki jih delajo oblasti,
ko se ukvarjajo z uradnimi podatki.
Avtor se sprašuje, kako je mogoče, da se javna komunikacija
tako zelo razlikuje od surovih podatkov?
Oglejte si video predavanje in razširite te pomembne informacije v svojem okolju.
Postopek smrti v neobdelanih podatkih
Video prispevek Marcela Barza (Jüterbog, 20. november
2023) O videu: Uradni podatki Zveznega statističnega urada nedvomno kažejo, da
je bilo v letih 2021 in 2022 v Nemčiji na tisoče smrtnih žrtev preveč.
Še huje, prvič se je zgodilo, da je izrazita smrtnost prizadela tudi mlajše starostne skupine.
Zakaj o tem ne vidimo, slišimo ali beremo v medijih?
Katera smrtna nevarnost je doletela naše prebivalstvo?
Kakšno vlogo ima Zvezni statistični urad v Wiesbadnu?
V predavanju bom predstavil uradne podatke o številu smrtnih žrtev in
nenavadne napake, ki jih naši organi delajo pri objavi teh podatkov.
Državljani nismo pošteno obveščeni o postopku smrti.
Da, moje ime je Marcel Barz.
Star sem 48 let.
Prihajam iz okolice Berlina, natančneje iz majhnega mesta Jüterbock.
Sem usposobljen strokovnjak za poslovno informacijsko tehnologijo.
Z drugimi besedami, ukvarjam se s podatki in številkami.
In ker to vedno naredim tako natančno in ponovno izračunam, sem si prislužil naziv
fižolovec, na kar sem zelo ponosen.
Tema naj bi bili torej dogodki smrti v neobdelanih podatkih.
S surovimi podatki mislim na nespremenjene podatke.
Zato ne gledam pripravljenih sporočil za javnost ali grafik, ampak dobim pakete podatkov,
ki so čim bolj podrobni, nato pa začnem sam izračunavati skupne zneske,
ustvarjati grafike in podobno.
To je tisto, kar mislim s surovimi podatki.
In ko gre za umiranje, gre za to...
Vprašanje je, ali je v Nemčiji umrlo veliko ali malo ljudi.
Torej ne le število ljudi, ampak tudi ocena, ali jih je
bilo več ali manj kot običajno?
Nič več. To je vprašanje.
In ker so nekateri nekoliko razdraženi, ko tako bežno govorim o mrtvih, želim
takoj povedati, da se zavedam, da gre tudi za čustveno raven.
Kdor je kdaj izgubil sorodnika, ve, kaj mislim.
Vendar te podatke obravnavam le kot znanstvenik.
Danes so to podatki o umrljivosti, jutri pa so to lahko fizični podatki, podatki,
geografski podatki in tako naprej.
V resnici sem le statistik.
Prosim, razumite, kaj hočem povedati.
Prijatelj mi je pred kratkim rekel: "Zakaj pravzaprav to počneš?
Več tednov sedite in brskate po neobdelanih podatkih.
Vse to je potrjeno.
Zato morate le poiskati podatke v Googlu in natančno boste vedeli, koliko
ljudi je umrlo in ali jih je bilo veliko ali malo.
Za ugotavljanje teh podatkov so plačani strokovnjaki, ki po cele
dneve ne počnejo ničesar drugega.
Zakaj bi dvomili, da je nekaj narobe, da se dogajajo napake?
Pred tremi ali štirimi leti bi tudi sam...
Pred tremi leti bi razmišljal in govoril enako.
Toda medtem se mi je preprosto zgodilo toliko stvari, da moram danes
reči, da se tu delajo napake.
To je pravzaprav osrednje sporočilo moje predstavitve.
Smrtni primeri niso bili prikazani tako, kot jih vidimo v neobdelanih podatkih.
To želim dokazati in to želim povedati zdaj.
To želim povedati takoj.
Zaključek predstavitve.
Kar vidim v surovih podatkih, tj. v surovih podatkih o številu smrtnih žrtev,
je povsem nasprotno od tega, kar misli javnost.
In dejansko je tako, tj. število smrtnih žrtev v letu 2020.
Javno mnenje je, da je pri nas zaradi pandemije umrlo zelo veliko ljudi.
Tudi sam sem bil prepričan, da gre za... Je v letu 2020, in
tudi tam govorimo o obnašanju ljudi.
Da, tudi sam sem se bal umreti, bal sem se virusa.
Ko pogledam surove podatke, vidim ravno nasprotno.
Ne le da v letu 2020 ne vidim nobenih nepravilnosti.
V letu 2020 vidim celo zgodovinsko najnižje število smrtnih žrtev.
Vprašanje je, kako je mogoče, da je to tako daleč narazen?
Kaj je razvidno iz podatkov in kaj o tem meni javnost.
To je moja trditev, ki pa jo bom podrobno pojasnil
tudi v predstavitvi.
In ne samo, da je bilo tako leta 2020.
Leta 2022, in to bom uporabil kot drugi primer, bo ravno nasprotno
od tega, kar misli javnost.
Medtem ko je javno mnenje, da ni več nobenih odstopanj v številu smrti.
V skladu s tem je tudi vedenje ljudi normalno.
Nihče več ne govori o stopnji umrljivosti.
Govorimo o Ukrajini, govorimo o Izraelu.
Gre za popolnoma različne teme.
Corona je tako včeraj.
Ko pogledam podatke o umrljivosti, vidim te anomalije.
Da, to, kar so mnogi mislili, da bodo videli v letu 2020, zdaj vidim v številkah smrti.
In dramatični del.
Te anomalije opažam tudi v mlajših starostnih skupinah, pri katerih v preteklosti
nikoli nisem opazil takšnih vzorcev.
Zdaj pa opažam opazno povečanje števila umrlih mladih, kar je res dramatično.
Vprašanje je, od kod prihaja javnost ali, recimo, od kod dejansko
prihajajo ti neobdelani podatki?
Kateri je moj vir, da to trdim?
Zato bom kupil te.
Neobdelani podatki Zveznega statističnega urada.
Da, obstajajo podatkovne zbirke, do katerih lahko vsakdo dostopa in prenese podatke.
Na Zveznem statističnem uradu so na voljo tabele umrljivosti, ki so prosto dostopne vsakomur.
To je moja zbirka podatkov za neobdelane podatke.
In če se zdaj vprašate, od kod pravzaprav prihaja javno mnenje ali kje se ustvarja?
Potem seveda pomislite, da so to mediji, ki poročajo o tem, kaj se dogaja s smrtjo.
Vendar si mediji ne izmišljajo podatkov o umrlih; vse, kar je
objavljeno o stopnji umrljivosti, je dejansko tisto, kar javnosti pove
Zvezni statistični urad - in tu smo spet pri istem organu -.
Zato mediji na koncu razširjajo sporočila Urada za javnost v
obliki sporočil za javnost, posebnih analiz in tiskovnih konferenc.
In kaj si misli javnost.
Vprašanje je, kako je mogoče, da sporočilo za javnost Zveznega statističnega
urada tako zelo odstopa od dejanske slike v neobdelanih podatkih?
Vem, da je to resna obtožba, ki jo izrekam.
Vendar bom to zdaj podrobno razložil.
In drugič.
Po drugi strani pa bom to zdaj podrobno utemeljil.
To je rezultat dveh let intenzivnih raziskav, dolgotrajnega dialoga z vodji pristojnih
oddelkov Zveznega statističnega urada, več zahtev po zakonu o svobodi
obveščanja, poizvedb v tisku itd.
Če torej menite, da je to, kar govorim, res in da ste to že vedeli,
potem res ni razloga, da bi poslušali to predavanje.
Če pa menite, da so moje besede nesmisel, če ste ogorčeni nad trditvijo,
ki jo podajam, potem vas prosim, da si jo ogledate
in me ovržete.
Izračunajte, to je enostavno.
Pokazal vam bom, kje lahko dobite podatke in kako jih preverite.
Izračunajte in če sem se zmotil, mi povejte.
Tukaj bom navedel tudi svoj e-poštni naslov.
Pripravljen sem na vsako razpravo.
Če pa boste izračunali in ugotovili, da so moje besede resnične, potem ne
pišite meni, ampak neposredno tistim, ki so za to odgovorni.
Menim namreč, da je edini način, da se stvari tu spremenijo, pritisk javnosti.
Ker si že dve leti prizadevam razjasniti razmere in
se pogovoriti z odgovornimi.
To ne vodi nikamor.
Edini način je pritisk javnosti.
Prosim, dokažite mi, da se motim, preverite in izračunajte sami.
In naj vam preverjevalci dejstev ne preprečijo, da bi se tega prepričanja zavedli.
opraviti pregled.
Prepričan sem, da se bodo preverjevalci dejstev vrnili in vse, kar sem tu povedal, razbili na koščke.
Preverite sami.
Naj vas to ne ustavi pri računanju.
Ok, to je bila obtožnica.
Zdaj preidem k dokazom.
Na tem mestu bi rad pregledal teh pet točk in začel
z izbiro ključnih oseb.
Če vas torej zanima stopnja umrljivosti v Nemčiji, boste samodejno prišli do posebnih
analiz Zveznega statističnega urada in sporočil za javnost.
Ko pogledamo ključne uporabljene številke, vidimo absolutne številke,
število smrtnih primerov na leto.
Vidimo odstotke za presežne vrednosti umrljivosti za mesec ali leto.
Če si ogledate, boste našli tudi ključni podatek o pričakovani
življenjski dobi in stopnji umrljivosti.
Je zelo drugačen.
Vprašanje je, kateri od teh podatkov je uporaben ali smiseln za presojo
o stopnji umrljivosti v Nemčiji.
Začel bom s številkami smrtnih žrtev.
Če gledate samo na število primerov, torej na število krst, če hočete,
potem vas lahko zlahka zavede.
Če torej prebivalstvo nenehno narašča ali če skupina, ki narašča, torej skupina
starejših, starejših od 80 let, močno narašča, vi pa gledate samo število smrti,
potem ne morete oceniti stopnje umrljivosti ali pa pride do izkrivljanja
in morda do povsem napačne slike.
Zato ne bi bil naklonjen tej ključni figuri.
Poglejmo še presežno umrljivost.
Za to si moramo ogledati in razumeti ta koncept.
Zato je prekomerna umrljivost zelo dobro vprašanje.
Prekomerna umrljivost preprosto pomeni, da je v določenem obdobju umrlo več ljudi, kot je bilo pričakovano.
Če na primer za naše mesto izračunam, da je letos v Jüterburgu pričakovano 100
smrti, ob koncu leta pa 102, imam dva smrtna primera več od pričakovanih, torej imam dva
odstotka presežne umrljivosti.
Gre za zelo preprost koncept.
Presežna umrljivost v odstotkih preprosto kaže tako rekoč delto
med pričakovanji in resničnostjo.
In kakšno je pričakovanje, tj. ta napovedana vrednost?
Mislim, da je to nekaj podobnega kot kristalna krogla.
Ta napoved za Jüterburg, na primer, je bila 100 mrtvih, v
resnici pa je bilo število krst.
Prekomerna smrtnost pa je tako rekoč odstopanje kristalne krogle od resničnosti.
To je koncept.
In kristalna krogla ne pomeni samovolje ali hokuspokusa, temveč kristalno kroglo v smislu, da so
to matematični modeli, ki so se uveljavili in ki upoštevajo zgodovinske
podatke o umrljivosti.
Vendar se je treba zavedati, da ne obstaja le ena kristalna
krogla, ampak jih je več.
Ta je na primer kristalna krogla Svetovne zdravstvene organizacije.
Naslednja je kristalna krogla Euromomo.
To je drugačna kristalna krogla, ki daje drugačne pričakovane vrednosti in s tem
drugačne vrednosti presežne umrljivosti.
Ta sfera je na primer sfera aktuarskih združenj.
Tisti zadaj pa je morda tisti iz Zveznega statističnega urada.
Da bi pokazal, kako takšna kristalna krogla deluje, bom za primer vzel kristalno
kroglo Zveznega statističnega urada in poenostavil načelo,
da ga bo lahko razumel vsak.
Torej, kristalna krogla Zveznega statističnega urada, eno imam tukaj, se imenuje
metoda mediane in deluje na naslednji način.
Na Zveznem statističnem uradu je zdaj zaposleni, ki se pogovarja s kristalno
kroglo in pravi: "Povej mi, kaj pričakuješ za Jüterburg.
Smo v 40. koledarskem tednu.
Kristalna krogla, kakšna je vaša pričakovana vrednost za ta teden?
In potem kristalna krogla pravi, da je to tisto, kar počne Zvezni statistični urad, in morda moram reči, da je to tisto, kar počne Zvezni statistični urad.
Zaposleni, za zdaj mu bomo rekli Felix, se pogovarja s kristalno kroglo in vpraša:
"Kakšna je tvoja pričakovana vrednost?
In kristalna krogla pravi, Feliks, zakaj ne bi šel v aktuarska združenja, v kartoteko in vzel
mapo iz lanskega leta za Jüterburg ter videl, koliko ljudi je umrlo v 40. koledarskem tednu.
In potem Felix to stori in reče: "Enajst, v redu," reče kristalna krogla, "pojdi nazaj
v omaro in vzemi mapo iz predpreteklega leta.
Koliko jih je bilo v 40. koledarskem tednu?
Ok, devet mrtvih.
Ponovno naredite mapo izpred treh let in izpred štirih let, dobro, osem in trinajst.
Zdaj pa, pravi kristalna krogla, poišči najmanjše število.
Ok, to je osem in zdaj ga prekličete.
Ok, in izbriši tudi največjega, to je trinajst.
Nato ostaneta številki devet in enajst.
Vrednost, ki je točno na sredini med devet in enajst, tj. deset, je pričakovana
vrednost za Jüterburg za 40. koledarski teden, ki jo je izračunala kristalna krogla.
Da, tako dejansko deluje metoda mediane v civilni družbi.
To je zelo preprosto načelo.
In zdaj je Felix ravno tisti, ki na Zveznem statističnem uradu dobi na
mizo dejanske podatke o umrlih.
Torej, v resnici je število krst prešteto, da, število krst je prešteto.
Zdaj se je izkazalo, da jih je enajst.
Kristalna krogla je napovedovala deset, v resnici pa je bilo enajst.
In zdaj Felix pravi, oh, tukaj je odstopanje.
Kristalna krogla je kazala deset, v resnici pa enajst.
Kristalna krogla ima vedno prav.
Nekaj se mora dogajati v resničnosti.
Kdo ve, kaj je to?
Ali gre za ozonsko luknjo, podnebne spremembe?
Ne ve, kaj se dogaja.
Pokliče RKI. Ah, Corona.
Okej, potem vemo, da imamo povečano stopnjo umrljivosti, pravi kristalna krogla.
In to zaradi družbe Corona.
Sedaj je izračunal, da je ena smrt več od desetih.
Namesto desetih jih je enajst.
Torej ima desetodstotno presežno smrtnost.
To je za Felixa zaskrbljujoč podatek.
Zdaj dela, kar mora.
Obveščati mora javnost.
Da, to pomeni, da zdaj pripravlja sporočila za javnost, piše posebno oceno, organizira tiskovne konference
in govori o desetodstotni presežni umrljivosti v Jüterburgu v 40. koledarskem tednu.
Zdaj pa so na vrsti novinarji.
In rečete, oh, kakšna zgodba.
Deset odstotkov v Jüterburgu v samo enem tednu.
Potem so tu še naslovi.
Če bo to trajalo deset tednov, bo izumrl ves Jüterburg.
Ali pa je kriva AfD?
Zaprtje za Jüterburg.
Bundeswehr moramo razporediti znotraj države in tako naprej.
Lahko si predstavljate naslove.
Toda vse to je pravzaprav zato, ker je kristalna krogla napovedala deset.
In če bi Felix uporabil drugačno kristalno kroglo, bi morda celo izmeril prenizko smrtnost
v Jüterburgu, odvisno od njegove izbire.
In če bi nato storil enako, obvestil javnost, nato pa
predstavnike medijev, bi bili naslovi lahko naslednji.
Razlog za nizko stopnjo umrljivosti v Jüterburgu je odlična politika SPD ali Zelenih.
Lahko si predstavljate, kako se bodo odzvali predstavniki medijev.
Vse pa je odvisno od tega, katero kristalno kroglo izberete.
In ko razumete, da lahko vrednost nesmrtnosti z izbiro krogle obrnem v katero
koli smer, ugotovite, da ta koncept pravzaprav ne gre v to smer.
Ni primeren.
Vsaj ne, ko imam na voljo tako veliko število žogic.
Naj povem le, da v aktuarski matematiki že 200 let obstajajo
izpopolnjene metode za to.
Za to je tako rekoč namenjena kristalna krogla Aktualvereinigung.
Toda če se ga velike institucije ne držijo ali ga ne uporabljajo, ampak uvedejo nekaj
takega, to medijsko metodo, in se zaradi tega pojavi določena arbitrarnost,
potem ta koncept na tej točki preprosto ni uporaben, ne pomaga.
In prav zato menim, da je ta koncept presežne umrljivosti neprimeren za
oceno stopnje umrljivosti v Nemčiji.
Kaj pa pričakovana življenjska doba?
Menim, da je pričakovana življenjska doba odličen kazalnik
za oceno umrljivosti.
Vendar je to nekoliko težje razumeti, nekoliko težje izračunati.
To je ključna številka za strokovnjake.
Da, mislim, da bi se morali navadni ljudje ukvarjati s stopnjo umrljivosti.
Kakšna je stopnja umrljivosti?
Preprosto povedano, kaže le, kolikšen odstotek ljudi, ki so živeli, je umrl.
Če imamo torej 100 ljudi in dva od njih umreta, je stopnja
umrljivosti dva odstotka.
Gre za zelo preprost koncept.
Tako je zdaj izbira ključnih podatkov padla na stopnjo umrljivosti.
To je moje priporočilo, ker je izračun tako enostaven in ker
ga je tako preprosto razumeti.
V redu. Zvezni statistični urad skriva pomembne neobdelane podatke, kot sem ga poimenoval.
Torej, ko smo pravkar razumeli, da je stopnja umrljivosti res dobra
za ocenjevanje umrljivosti.
Torej, ko smo pravkar razumeli, da je stopnja umrljivosti res dobra
za ocenjevanje umrljivosti.
Ogledal sem si, kaj počne Zvezni statistični urad.
V svojih strokovnih publikacijah, na primer v tej, pa sem zasledil,
da uporabljajo stopnje umrljivosti.
Da, pri stopnji umrljivosti je pomembno, da jo potrebujemo na teden natančno.
Da, tako kot tukaj, vsak teden ena vrednost, 52 vrednosti na leto.
In to ne pri vseh prebivalcih države, temveč pri različnih starostnih skupinah. Da.
ker je stopnja umrljivosti pri vseh različna.
Tako imajo mlajši ljudje nižjo stopnjo umrljivosti, ker redkeje umirajo, starejši
pa imajo višjo stopnjo umrljivosti.
To počne Zvezni statistični urad.
Na primer v tej publikaciji sem bil zelo zadovoljen.
Nato sem si želel ogledati stopnje umrljivosti in sem šel v podatkovno zbirko Zveznega statističnega
urada, v podatkovno zbirko Genesis, in videl, da ni tedenskih stopenj umrljivosti
za posamezne starostne skupine.
Nato sem se obrnil neposredno na Zvezni statistični urad, tako da sem poizvedoval, zahteval svobodo
obveščanja, in rekel: "Prosim, pošljite mi podatke o stopnjah umrljivosti za zadnjih nekaj let.
Po posvetovanju v podjetju smo vam odgovorili, da informacije,
ki ste jih zahtevali, niso na voljo, tako da
Vlogo je treba vložiti.
Zanima me, ker imate podatke.
Sami jih uporabljate v svojih publikacijah.
Zakaj jih ne morem dobiti?
Nato sem videl, da lahko podatke o umrljivosti, tj. podatke, ki jih imamo
tukaj, tj. tedenske stopnje umrljivosti, sami izpeljete iz drugih tabel.
Zvezni statistični urad pripravlja tabele umrljivosti, zvezni urad
pa poroča o zdravstvenem varstvu.
Zato lahko stopnje umrljivosti izpeljete iz drugih tabel.
Prav tako z veseljem dam na voljo stopnje umrljivosti za prenos tukaj.
Vsakdo si lahko ogleda.
Potrebujemo tedenske stopnje umrljivosti v Nemčiji, ki so specifične za posamezno starost.
To je vznemirljiv ključni podatek.
Zdaj smo prišli do točke, ko moramo pregledati stopnje umrljivosti.
In sploh ne začnemo računati, kot smo to prej storili s kristalno
kroglo, ampak jo samo zabeležimo.
V programu Excel preprosto ustvarimo grafe za prikaz stopenj umrljivosti.
Potem pa preverimo, ali lahko v njem kaj vidimo.
Kot sem že dejal, je stopnja umrljivosti mladih nižja od stopnje umrljivosti starih ljudi.
Moja stopnja umrljivosti je na primer 0 , 2.
To preprosto pomeni, da je stopnja umrljivosti 48-letnikov 0,2.
To pomeni, da vsako leto umre 0,2 odstotka 48-letnikov, vseh 48-letnikov v Nemčiji.
Tako pač je.
Če pa pogledamo 70-letnike, je stopnja umrljivosti že zdaj 2-odstotna.
In 5 odstotkov 80-letnikov.
Za 90-letnike pa bi jih bilo verjetno 20 odstotkov.
Če bi zdaj tukaj sedelo 180 letnikov, bi jih v enem letu izginilo 5 odstotkov.
Prihodnje leto bo tam tako rekoč sedelo 5 odstotkov manj ljudi.
To morda veste iz razrednih srečanj.
Čim več časa je minilo od šolanja, tem manj ljudi pride na srečanje razreda.
Tako je.
Če pa to zdaj prikažem grafično, stopnjo umrljivosti starostne kohorte,
na primer 82-letnikov, lahko vidimo, da zdaj znaša približno 5 odstotkov.
Konec, minus, približno.
Vidimo pa tudi, da se je sčasoma spremenil.
Pred 30 leti je bila stopnja umrljivosti 82-letnikov veliko višja.
Nekoč je znašala 7 odstotkov.
Pri 10 odstotkih in celo več.
Tako se je stopnja umrljivosti sčasoma še naprej zmanjševala.
Ne le za 82-letnike, temveč za vse starostne skupine.
Minimalno vrednost pa vidimo nekje okoli leta 2000.
Bila je najnižja točka, nato pa se je stopnja umrljivosti spet povečala.
Vedno pravim, da so ena od tistih hokejskih palic.
Torej stopnje umrljivosti.
Tako niso videti vsi, vendar so tako videti številne starostne
skupine, ki so hokejske palice.
Vprašanje je bilo, kako jih lahko predstaviš v grafiki, saj imamo
100 hokejskih palic, ker imamo 100 starostnih skupin?
Zamisel je bila, da bi vzeli tabelo in na dno napisali leta, na stran,
na os Y, pa starostne kohorte.
Za mojo starostno skupino, 48-letnike, sem za vsako leto
vpisal stopnjo umrljivosti.
Če zapolnite celotno tabelo, je skoraj nemogoče slediti.
Potem je toliko števil s petimi decimalnimi mesti.
Zdaj pa ga lahko prikažete v barvah.
Računalniku lahko naročite, naj prikaže največje število v temno modri barvi in najmanjšo stopnjo umrljivosti
na starostno kohorto v svetlo modri barvi.
Če to naredimo za vse starostne skupine in leta, je graf videti takole.
Zato nam ni treba več govoriti o posameznih številkah,
temveč o barvnih vzorcih.
Iščemo, kje so madeži.
S prostim očesom lahko takoj vidite, da je bilo na levi, 2010, 11, 12, zelo temno, kar
pomeni, da je bil Grim Reaper zelo dejaven.
In če pogledate leto 2019, 20, je bilo svetlo.
Z drugimi besedami, Grim Reaper je bil na počitnicah.
To je vse, kar tu pomeni.
Kar me je nekoliko presenetilo, je, da se pojavlja tudi v mlajših starostnih skupinah.
Zato se stopnja umrljivosti zmanjšuje tudi v mlajših starostnih skupinah.
In ko zdaj pomislim, kako sem se obnašal na primer leta 2010, ko je bila smrtna žrtev
zelo aktivna celo v moji starostni skupini, sploh nisem razmišljal o
smrti, ampak sem se s kavo v roki peljal po avtocesti s hitrostjo 150 km/h.
In tukaj, ko je bil Grim Reaper na počitnicah leta 2020, sem sedel pred televizorjem
in si skoraj odgriznil prste, ker sem videl slike iz Bergama.
Z drugimi besedami, to naše vedenje je dejansko povezano
s poročanjem medijev.
In vidim, da so očitno ali tukaj lahko vidite, kako zelo poročanje odstopa od tega,
kar vidite v neobdelanih podatkih.
To niso izračunane ali teoretične vrednosti,
govorimo o dejstvih.
To je popolnoma objektivno.
Stopnje umrljivosti so objektivne. Objektivne vrednosti. V redu.
Ideja je bila, kako bi lahko to združili, ali vprašanje je bilo, kako bi lahko združili to zapleteno
grafiko s temi barvnimi pikami v diagramu?
Kako lahko 100 stopenj umrljivosti spremenite v eno?
Obstaja tudi metoda starostne standardizacije, tj. uveljavljena, lahko pobrskate po Googlu,
kako deluje, zdaj se v to ne bom spuščal.
To pa omogoča združitev 100 različnih stopenj umrljivosti v eno samo.
Izgleda takole.
Tukaj je diagram.
Če imamo 100 hokejskih palic in jih združimo, je ta graf
seveda še ena hokejska palica.
Tako lahko v levem delu ponovno vidite, da smo se s stopnjami umrljivosti povzpeli precej navzgor,
stopnja umrljivosti je padla, bila je minimalna, nato pa se je spet povečala.
Morda ste opazili, da smo prej vedno imeli letne stopnje umrljivosti, tako da je v tem velikem modrem,
barvnem grafikonu ali ne barvnem, ampak v tem točkovnem grafikonu, tem barvnem grafikonu, vsako
posamezno polje vedno predstavljalo leto.
In zdaj imamo tukaj, smo že nekoliko širši in imamo zdaj štiri na leto, zdaj gremo
sem tako rekoč na četrtletni ravni.
Tako rekoč približamo letne vrednosti na četrtletne, nato pa jih še bolj približamo
in preidemo na tedenske vrednosti.
Tudi tukaj lahko vidite, kje je bil minimum.
Torej je bil minimum nekje med letoma 2019 in 2020.
Kot zgodovinar bi leto 2020 označil za zgodovinski minimum.
19 in 20 sta minimuma. Ali je to prelomnica v stopnji umrljivosti.
Vedeti morate tudi, da bolj ko grem v levo, ki je zdaj tukaj
odrezana, bolj se povečuje stopnja umrljivosti.
Torej je to zgodovinsko najnižja vrednost, ki smo jo dosegli v letih 2019 in 2020.
V redu. Spremenil sem zemljevid.
Pred kratkim sem si dovolil objaviti to grafiko na Twitterju ali X in v njej zapisal, tukaj,
tam zgoraj, smo praznovali življenje in postali evropski nogometni svetovni prvaki.
In dejansko je bila stopnja umrljivosti izjemno visoka, vsekakor veliko višja kot
leta 2020, ko smo v strahu sedeli pred televizorjem in bili zaprti.
Da, strah pred smrtnostjo.
Čeprav je bila smrtnost takrat minimalna.
Zdaj, ko se je stopnja umrljivosti spet povečala, pa smo se vrnili k normalnosti
in ne razmišljamo več o umiranju.
To je tisto, kar mislim s popolnim
Zrcalna slika tega, kako se obnašamo in kako
javnost razmišlja o smrti.
To je končno jasno razvidno iz tega grafikona.
Rekel sem, da se bomo še bolj približali, saj je ta graf, ki ga imamo tukaj,
te letne vrednosti, seveda preveč grob.
Zanimivo postane, ko preidemo na tedensko predstavitev, saj lahko
takrat vidimo sezonska nihanja.
To sem naredil za leta 2016 do 2020.
Ta grafični prikaz špagetov je nekoliko zmeden.
V nadaljevanju so prikazani tedni od 1 do 52.
To je pravzaprav ista grafika, ki je bila prej prikazana v tehničnem članku
Zveznega statističnega urada.
Razen tega, da jih zdaj vse peljem sem.
In da jih tu polagam enega na drugega, leta.
Spodaj so navedeni tedni.
Ponovno imamo podatke o stopnjah umrljivosti.
In to samo za starostno skupino.
Zdaj je ne morem prebrati tukaj.
Mislim, da sem vzel 80- do 85-letnike.
Samo za to starostno skupino.
In seveda vidimo izstopajoče vrednosti.
Tu na primer vidimo gore.
Vidite lahko na primer to rdečo goro.
Ali modra gora zadaj.
Toda če pogledate spodnjo legendo, to ni leto 2020.
Torej leto 2020, ko smo bili zaprti, ko smo imeli Bergamo, ko smo na
televiziji videli veliko posnetkov krst.
In kot sem rekel, tudi sam sem bil zelo zaskrbljen.
V 14., 15., 16. koledarskem tednu smo bili v tej modri krivulji.
In če pogledate zdaj, kakšne so nepravilnosti?
Zato jih ne vidim.
Modra krivulja in oranžna krivulja na tem mestu dejansko predstavljata zgodovinsko
najnižjo točko umrljivosti v letu 2019.
Če bi tukaj narisal vsa leta, bi se špageti
premikali navzgor.
Najnižji krivulji na dnu sta oranžna in svetlo modra krivulja.
Tako je skupna raven za letošnje leto tako rekoč minimalna.
Toda tudi tedenska nihanja niso vredna omembe.
Vsa odstopanja, ki jih najdem, so v drugih letih, ne pa v letu 2020.
Tako tudi na tedenski ravni v letu 2020 ne morem najti nobenih anomalij.
Torej, k točki 4.
Sedaj preučujemo stopnje umrljivosti v letih 2021 in 2022.
In to je zame tudi najpomembnejša točka.
V tem grafu smo že videli, da se stopnja umrljivosti v obeh letih ponovno povečuje.
Da, hokejska palica, zdaj je čas, da se spet dvigne.
Ne bom domneval, zakaj je tako.
Želim samo pojasniti, da se pri stopnjah umrljivosti nekaj dogaja.
To vidimo zelo jasno.
In zanimivo je, če se zdaj približamo na tedenski ravni.
In to je prav ta grafika.
In zdaj špagetov nisem naložila enega na drugega, ampak enega za drugim.
Tako rekoč od leta 2016 do leta 2023.
Jaz pa imam še več podatkov.
Vendar sem to najprej odrezal, da boste lahko nekaj videli.
Te modre cikcak črte so zdaj stopnja umrljivosti.
In to le v starostni skupini od 45 do 50 let.
Pri tem se pojavlja dokaj stalen vzorec.
Da, včasih izbruhne na vrhu, včasih pa na dnu, če se tako izrazim.
Vendar je vedenje razmeroma enotno.
Da, vedno isti vzorec.
Pozimi so le malo višje.
Poleti pa se spet nekoliko zmanjša.
Naslednjo zimo spet gor.
Če bi to razširili na levo, bi vedno
dobili ta vzorec.
Zdaj pa prihaja najhujša pandemija vseh časov.
In to lahko že vidite.
Videti je takole.
Na prvi pogled si rečete, da je pravzaprav enako kot vedno.
Črna črta je tako rekoč sezonski trend.
V letu 2020 gremo v isto smer kot v prejšnjih letih.
Imeli smo celo eno odstopanje navzdol, ki je tako rekoč zgodovinsko.
Vendar ne vidim očitnega vzorca.
Zdaj sta dodani še leti 2021 in 2022.
To je vzorec, ki ga v tej starostni skupini v vseh
preteklih letih še ni bilo.
Tako lahko jasno vidimo, da modra črta ostaja daleč nad črno črto.
Črna črta komaj prodre in nastanejo velike površine.
To preprosto pomeni, da je tu umrlo veliko mladih ljudi zaradi neke vrste nevarnosti, ki
je tam zunaj in jo je treba zdaj raziskati.
Takšne stopnje umrljivosti v tej starostni skupini še nismo imeli.
Z drugimi besedami, zelo jasen alarmni signal.
Presenečen sem, da se nič ne dogaja, saj tega vzorca prej ni bilo.
In kaže samo v eno smer, in sicer navzgor.
Naj vzamem še eno starostno skupino.
Oglejmo si 50- do 55-letnike.
In dejansko vidimo isto sliko.
Vedno je stopnja umrljivosti podobno visoka.
Zdaj pa prihaja pandemija 2020.
V starostni skupini od 50 do 55 let je stopnja umrljivosti
podpovprečna.
Zato so bila druga leta veliko boljša.
Zdaj pa prikazujem leti 2021 in 2022.
Enako kot v drugih starostnih skupinah.
Zelo jasen vzorec, ki je daleč nad sezonskim trendom.
Z drugimi besedami, v mladih starostnih skupinah je tu umrlo na tisoče ljudi, ki dejansko
ne bi bili statistično upravičeni.
To je zelo jasen alarmni signal.
A o tem ne slišim ničesar.
Težava je v tem, da če gledamo le celotno prebivalstvo, ta alarmni signal zakrijejo
smrti starejših ljudi, saj so stopnje umrljivosti pri njih preprosto veliko višje.
Potem je sploh ne morete videti.
Pregledati je treba stopnje umrljivosti, in sicer po posameznih
tednih in starostnih skupinah.
Ogledati si morate sliko letnika ali majhne starostne skupine.
Tega signala ni mogoče spregledati.
Ker to počne Zvezni statistični urad, ki preučuje stopnje umrljivosti po tednih,
kot sem prikazal v publikaciji, me preseneča, da ta alarmni signal ni objavljen
in da se skriva pred javnostjo.
Zdaj sem prišel do zaključka.
Mislim, da mi je uspelo pokazati, zakaj so stopnje umrljivosti primerne za ocenjevanje
stopnje umrljivosti, saj so vsem razumljive in zato zelo primerne
za javno obveščanje.
Ker imamo občutek, kaj odstotki pomenijo.
Dva odstotka, pet odstotkov, to vemo iz vsakdanjega življenja.
Zato menim, da bi morali preučiti stopnje umrljivosti.
Stopnje umrljivosti so objektivni podatki.
To so tako rekoč dejstva, ki jih ne morete...
Za tem ni nobenega izračuna, nobenega modela, ampak tako smo to
izmerili, tako smo to opazovali.
Stopnje umrljivosti so na voljo pri Zveznem statističnem uradu.
Če niso objavljeni, to še ne pomeni, da jih ni.
Zato bi morali od Zveznega statističnega urada zahtevati podatke o stopnji umrljivosti.
Razlog za napačno sliko javnosti o stopnji umrljivosti v letu 2020 je preprosto ta, da
je Zvezni statistični urad izbral napačne ključne podatke za obveščanje javnosti,
in sicer stopnje umrljivosti in podatke o presežni umrljivosti.
Mislim, da sem dobro pojasnil, da stopnja umrljivosti izkrivlja sliko, ko
se prebivalstvo spreminja, tj. ko se prebivalstvo povečuje in ko se prebivalstvo stara.
In če so vrednosti presežne umrljivosti izračunane s tako dvomljivo metodo, kot
je metoda mediane, potem so tudi te vrednosti za starajoče
se prebivalstvo previsoke.
Če sporočamo le ti dve ključni številki, kar počne Zvezni
statistični urad, potem ni čudno, da se ustvarja napačen vtis.
Že samo to je škandal, da je celotna država v paniki brez kakršne koli podlage, brez
kakršne koli podlage v surovih podatkih.
Toda to, kar doživljamo leta 2022, da zvezni statistični urad sploh
ne poroča o tem vidnem vzorcu med mladimi kohortah, se mi zdi skoraj kaznivo.
Ker ko te nepravilnosti vidim jaz, jih vidi tudi Zvezni statistični urad.
Dejstvo, da ne slišite ničesar, sproža veliko vprašanj.
Če bi namreč Zvezni statistični urad rekel: "Pozdravljeni, tukaj je očitna anomalija,
bi to vplivalo na politiko.
In ne razumem, zakaj ničesar ne slišite.
Kajti publiciteta, ki jo je urad ustvaril leta 2020 s tiskovnimi konferencami in tako naprej, ter ves
ta alarmizem bi zdaj imeli realno podlago v podatkih, a od Zveznega statističnega
urada ne boste slišali ničesar.
Zato je treba to nujno pojasniti.
In kot sem dejal, prosil bi za podporo, da se zagotovi, da bodo odgovorni poklicani na odgovornost
in da bomo videli stopnjo umrljivosti mladih.
Dobro. S tem zaključujem svoje pripombe.
Zahvaljujem se vam za pozornost in vam želim vse najboljše.
Skrbite se, Marcel Barth.